# Uradni list C 404/6. o

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 404 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 646. oktober 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 404

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 646. oktober 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2020–2021Seje: 19.–23. oktobra 2020
  Sprejeta besedila z dne 20. oktobra 2020 o razrešnici za proračunsko leto 2018 so bila objavljena v
  UL L 420, 14.12.2020 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2020–2021Seje: 19.–23. oktobra 2020
  Sprejeta besedila z dne 20. oktobra 2020 o razrešnici za proračunsko leto 2018 so bila objavljena v
  UL L 420, 14.12.2020 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Sprejeta besedila z dne 20. oktobra 2020 o razrešnici za proračunsko leto 2018 so bila objavljena v

UL L 420, 14.12.2020

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | torek, 20. oktober 2020 |
| 2021/C 404/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o aktu o digitalnih storitvah: izboljšanje delovanja enotnega trga (2020/2018(INL)) | 2 |
| 2021/C 404/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o aktu o digitalnih storitvah: prilagoditev pravil poslovnega in civilnega prava za poslovne subjekte, ki poslujejo na spletu (2020/2019(INL)) | 31 |
| 2021/C 404/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 o aktu o digitalnih storitvah in vprašanjih, ki se zastavljajo na področju temeljnih pravic (2020/2022(INI)) | 53 |
| 2021/C 404/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o okviru za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije (2020/2012(INL)) | 63 |
| 2021/C 404/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o ureditvi civilne odgovornosti za področje umetne inteligence (2020/2014(INL)) | 107 |
| 2021/C 404/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 o pravicah intelektualne lastnine pri razvoju tehnologije umetne inteligence (2020/2015(INI)) | 129 |
| 2021/C 404/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Republiko Moldavijo (2019/2201(INI)) | 136 |
| | četrtek, 22. oktober 2020 |
| 2021/C 404/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 o prihodnosti evropskega izobraževanja v okviru COVID-19 (2020/2760(RSP)) | 152 |
| 2021/C 404/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 o obveznostih Komisije na področju vizumske vzajemnosti v skladu s členom 7 Uredbe (EU) 2018/1806 (2020/2605(RSP)) | 157 |
| 2021/C 404/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju leta 2020 (2020/2079(INI)) | 159 |
| 2021/C 404/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU (2020/2006(INL)) | 175 |
| | petek, 23. oktober 2020 |
| 2021/C 404/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (2019/2167(INI)) | 202 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | torek, 20. oktober 2020 |
| 2021/C 404/13 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v zvezi z izvajanjem in upravljanjem stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) 2020/2080(INI)) | 215 |
| | sreda, 21. oktober 2020 |
| 2021/C 404/14 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o odnosih z Belorusijo (2020/2081(INI)) | 224 |
| 2021/C 404/15 | Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2020 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v zvezi s pripravo desetega postopka pregleda Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT), nadzorom nad jedrskim orožjem in možnostmi jedrskega razoroževanja (2020/2004(INI)) | 240 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek, 20. oktober 2020

2021/C 404/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o aktu o digitalnih storitvah: izboljšanje delovanja enotnega trga (2020/2018(INL))

2

2021/C 404/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o aktu o digitalnih storitvah: prilagoditev pravil poslovnega in civilnega prava za poslovne subjekte, ki poslujejo na spletu (2020/2019(INL))

31

2021/C 404/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 o aktu o digitalnih storitvah in vprašanjih, ki se zastavljajo na področju temeljnih pravic (2020/2022(INI))

53

2021/C 404/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o okviru za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije (2020/2012(INL))

63

2021/C 404/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o ureditvi civilne odgovornosti za področje umetne inteligence (2020/2014(INL))

107

2021/C 404/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 o pravicah intelektualne lastnine pri razvoju tehnologije umetne inteligence (2020/2015(INI))

129

2021/C 404/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Republiko Moldavijo (2019/2201(INI))

136

četrtek, 22. oktober 2020

2021/C 404/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 o prihodnosti evropskega izobraževanja v okviru COVID-19 (2020/2760(RSP))

152

2021/C 404/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 o obveznostih Komisije na področju vizumske vzajemnosti v skladu s členom 7 Uredbe (EU) 2018/1806 (2020/2605(RSP))

157

2021/C 404/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju leta 2020 (2020/2079(INI))

159

2021/C 404/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU (2020/2006(INL))

175

petek, 23. oktober 2020

2021/C 404/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (2019/2167(INI))

202

PRIPOROČILA

Evropski parlament

torek, 20. oktober 2020

2021/C 404/13

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v zvezi z izvajanjem in upravljanjem stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) 2020/2080(INI))

215

sreda, 21. oktober 2020

2021/C 404/14

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o odnosih z Belorusijo (2020/2081(INI))

224

2021/C 404/15

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2020 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v zvezi s pripravo desetega postopka pregleda Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT), nadzorom nad jedrskim orožjem in možnostmi jedrskega razoroževanja (2020/2004(INI))

240

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | torek, 20. oktober 2020 |
| 2021/C 404/16 | P9_TA(2020)0268Sprememba Uredbe (EU) št. 168/2013 glede posebnih ukrepov za vozila kategorije L iz zaključka serije kot odziv na pandemijo COVID-19 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 168/2013 glede posebnih ukrepov za vozila kategorije L iz zaključka serije kot odziv na izbruh COVID-19 (COM(2020)0491 – C9-0285/2020 – 2020/0251(COD))P9_TC1-COD(2020)0251Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 168/2013 glede posebnih ukrepov za vozila kategorije L iz zaključka serije kot odziv na pandemijo COVID-19 | 249 |
| 2021/C 404/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Španije – EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors (COM(2020)0485 – C9-0294/2020 – 2020/1996(BUD)) | 250 |
| | petek, 23. oktober 2020 |
| 2021/C 404/18 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 23. oktobra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2018)0392 – C8-0248/2018 – 2018/0216(COD)) | 254 |
| 2021/C 404/19 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. oktobra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (COM(2018)0393 – C8-0247/2018 – 2018/0217(COD)) | 571 |
| 2021/C 404/20 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. oktobra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov, (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in (EU) št. 229/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov (COM(2018)0394 – C8-0246/2018 – 2018/0218(COD)) | 651 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek, 20. oktober 2020

2021/C 404/16

P9_TA(2020)0268Sprememba Uredbe (EU) št. 168/2013 glede posebnih ukrepov za vozila kategorije L iz zaključka serije kot odziv na pandemijo COVID-19 ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 168/2013 glede posebnih ukrepov za vozila kategorije L iz zaključka serije kot odziv na izbruh COVID-19 (COM(2020)0491 – C9-0285/2020 – 2020/0251(COD))P9_TC1-COD(2020)0251Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 168/2013 glede posebnih ukrepov za vozila kategorije L iz zaključka serije kot odziv na pandemijo COVID-19

249

2021/C 404/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Španije – EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors (COM(2020)0485 – C9-0294/2020 – 2020/1996(BUD))

250

petek, 23. oktober 2020

2021/C 404/18

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 23. oktobra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2018)0392 – C8-0248/2018 – 2018/0216(COD))

254

2021/C 404/19

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. oktobra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (COM(2018)0393 – C8-0247/2018 – 2018/0217(COD))

571

2021/C 404/20

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. oktobra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov, (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in (EU) št. 229/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov (COM(2018)0394 – C8-0246/2018 – 2018/0218(COD))

651

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

6.10.2021

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2020–2021

Seje: 19.–23. oktobra 2020

Sprejeta besedila z dne 20. oktobra 2020 o razrešnici za proračunsko leto 2018 so bila objavljena v

  UL L 420, 14.12.2020
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

torek, 20. oktober 2020

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/2

---

P9_TA(2020)0272

Akt o digitalnih storitvah: izboljšanje delovanja enotnega trga

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o aktu o digitalnih storitvah: izboljšanje delovanja enotnega trga (2020/2018(INL))

(2021/C 404/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev (2),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/770 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o nekaterih vidikih pogodb o dobavi digitalne vsebine in digitalnih storitev (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/770 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o nekaterih vidikih pogodb o dobavi digitalne vsebine in digitalnih storitev (3),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/771 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o nekaterih vidikih pogodb za prodajo blaga, spremembi Uredbe (EU) 2017/2394 in Direktive 2009/22/ES ter razveljavitvi Direktive 1999/44/ES (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/771 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o nekaterih vidikih pogodb za prodajo blaga, spremembi Uredbe (EU) 2017/2394 in Direktive 2009/22/ES ter razveljavitvi Direktive 1999/44/ES (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011 (6),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o dokončnem oblikovanju notranjega trga za elektronsko poslovanje (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2017 o spletnih platformah in enotnem digitalnem trgu (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2017 o spletnih platformah in enotnem digitalnem trgu (9),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Skladen okvir za okrepitev zaupanja v enotni digitalni trg elektronskega poslovanja in spletnih storitev“ (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. januarja 2012 z naslovom „Skladen okvir za okrepitev zaupanja v enotni digitalni trg elektronskega poslovanja in spletnih storitev“ (COM(2011)0942),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2018/334 z dne 1. marca 2018 o ukrepih za učinkovito preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin (10) in sporočila Komisije z dne 28. septembra 2017 z naslovom „Boj proti nezakonitim spletnim vsebinam – Povečanje odgovornosti spletnih platform“ (COM(2017)0555), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2018/334 z dne 1. marca 2018 o ukrepih za učinkovito preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin (10) in sporočila Komisije z dne 28. septembra 2017 z naslovom „Boj proti nezakonitim spletnim vsebinam – Povečanje odgovornosti spletnih platform“ (COM(2017)0555),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 26. aprila 2018 z naslovom „Boj proti dezinformacijam na spletu: evropski pristop“ (COM(2018)0236), ki zadeva napačne ali zavajajoče informacije, ki so ustvarjene, predstavljene in razširjane zaradi ekonomskih koristi ali namernega zavajanja javnosti ter lahko povzročijo javno škodo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 26. aprila 2018 z naslovom „Boj proti dezinformacijam na spletu: evropski pristop“ (COM(2018)0236), ki zadeva napačne ali zavajajoče informacije, ki so ustvarjene, predstavljene in razširjane zaradi ekonomskih koristi ali namernega zavajanja javnosti ter lahko povzročijo javno škodo,

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju o prodaji ponarejenega blaga prek spleta z dne 21. junija 2016 in njegovega pregleda v sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 29. novembra 2017 z naslovom „Uravnotežen sistem uveljavljanja pravic intelektualne lastnine kot odgovor na sodobne družbene izzive“ (COM(2017)0707), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju o prodaji ponarejenega blaga prek spleta z dne 21. junija 2016 in njegovega pregleda v sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 29. novembra 2017 z naslovom „Uravnotežen sistem uveljavljanja pravic intelektualne lastnine kot odgovor na sodobne družbene izzive“ (COM(2017)0707),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij (ECON-VI/048) z dne 5. decembra 2019 z naslovom „Evropski okvir za regulativne odzive v zvezi s sodelovalnim gospodarstvom“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (ECON-VI/048) z dne 5. decembra 2019 z naslovom „Evropski okvir za regulativne odzive v zvezi s sodelovalnim gospodarstvom“,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (11),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (12),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (13),

| — | ob upoštevanju Direktive 96/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 1996 o pravnem varstvu baz podatkov (14), Direktive 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (15) in Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 96/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 1996 o pravnem varstvu baz podatkov (14), Direktive 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (15) in Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (16),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom „Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo“ (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom „Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo“ (COM(2020)0103),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci in evropskem pristopu k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci in evropskem pristopu k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“ (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“ (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju zavez, ki jih je Komisija podala v svojih političnih usmeritvah za mandat 2019–2024, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zavez, ki jih je Komisija podala v svojih političnih usmeritvah za mandat 2019–2024,

| — | ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „Mapping the Cost of Non-Europe, 2019-24“ (Opredelitev stroškov neukrepanja na ravni EU, 2019-2024), ki kaže, da bi lahko dokončna vzpostavitev enotnega digitalnega trga za storitve prinesla do 100 milijard EUR, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije službe Evropskega parlamenta za raziskave z naslovom „Mapping the Cost of Non-Europe, 2019-24“ (Opredelitev stroškov neukrepanja na ravni EU, 2019-2024), ki kaže, da bi lahko dokončna vzpostavitev enotnega digitalnega trga za storitve prinesla do 100 milijard EUR,

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja Evropskega parlamenta za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja z naslovom „Direktiva o e-poslovanju kot temelj notranjega trga“, v kateri so poudarjene štiri prednostne naloge za izboljšanje direktive o elektronskem poslovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja Evropskega parlamenta za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja z naslovom „Direktiva o e-poslovanju kot temelj notranjega trga“, v kateri so poudarjene štiri prednostne naloge za izboljšanje direktive o elektronskem poslovanju,

| — | ob upoštevanju študij tematskega sektorja za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja, pripravljenih za delavnico „Pravila e-trgovanja, primerna za digitalno dobo“, ki jo je organiziral odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov (IMCO), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študij tematskega sektorja za gospodarsko in znanstveno politiko ter kakovost življenja, pripravljenih za delavnico „Pravila e-trgovanja, primerna za digitalno dobo“, ki jo je organiziral odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov (IMCO),

| — | ob upoštevanju študije o oceni evropske dodane vrednosti, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave, z naslovom „Akt o digitalnih storitvah: ocena evropske dodane vrednosti“ (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o oceni evropske dodane vrednosti, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave, z naslovom „Akt o digitalnih storitvah: ocena evropske dodane vrednosti“ (17),

| — | ob upoštevanju priročnika k Direktivi 98/48/ES, ki uvaja mehanizem za preglednost predpisov o storitvah informacijske družbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika k Direktivi 98/48/ES, ki uvaja mehanizem za preglednost predpisov o storitvah informacijske družbe,

| — | ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za promet in turizem, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za promet in turizem, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0181/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0181/2020),

| A. | ker e-trgovanje vpliva na vsakdanje življenje ljudi, podjetij in potrošnikov v Uniji in če se izvaja v poštenih in reguliranih enakih konkurenčnih pogojih, lahko pozitivno prispeva k sprostitvi potenciala enotnega digitalnega trga, okrepi zaupanje potrošnikov ter novim udeležencem, med drugim tudi mikro-, malim in srednjim podjetjem, omogoči nove tržne priložnosti za trajnostno rast in delovna mesta; |
| --- | --- |

A.

ker e-trgovanje vpliva na vsakdanje življenje ljudi, podjetij in potrošnikov v Uniji in če se izvaja v poštenih in reguliranih enakih konkurenčnih pogojih, lahko pozitivno prispeva k sprostitvi potenciala enotnega digitalnega trga, okrepi zaupanje potrošnikov ter novim udeležencem, med drugim tudi mikro-, malim in srednjim podjetjem, omogoči nove tržne priložnosti za trajnostno rast in delovna mesta;

| B. | ker je Direktiva 2000/31/ES (v nadaljnjem besedilu: direktiva o elektronskem poslovanju) eden najuspešnejših zakonodajnih dokumentov Unije in je izoblikovala enotni digitalni trg, kot ga poznamo danes; ker je bila direktiva o elektronskem poslovanju sprejeta pred 20 leti, zato bi bilo treba v svežnju akta o digitalnih storitvah upoštevati mnogotere spremembe in širitev e-trgovanja v vseh njegovih oblikah s številnimi različnimi novimi storitvami, izdelki, ponudniki, izzivi in različno panožno zakonodajo; ker je Sodišče Evropske unije od sprejetja direktive o elektronskem poslovanju izdalo več sodb v zvezi s to direktivo; |
| --- | --- |

B.

ker je Direktiva 2000/31/ES (v nadaljnjem besedilu: direktiva o elektronskem poslovanju) eden najuspešnejših zakonodajnih dokumentov Unije in je izoblikovala enotni digitalni trg, kot ga poznamo danes; ker je bila direktiva o elektronskem poslovanju sprejeta pred 20 leti, zato bi bilo treba v svežnju akta o digitalnih storitvah upoštevati mnogotere spremembe in širitev e-trgovanja v vseh njegovih oblikah s številnimi različnimi novimi storitvami, izdelki, ponudniki, izzivi in različno panožno zakonodajo; ker je Sodišče Evropske unije od sprejetja direktive o elektronskem poslovanju izdalo več sodb v zvezi s to direktivo;

| C. | ker imajo države članice trenutno razdrobljen pristop k boju proti nezakonitim spletnim vsebinam; ker lahko zato za ponudnike storitev veljajo zelo raznolike pravne zahteve, ki se razlikujejo po vsebini in področju uporabe; ker se zdi, da ni izvrševanja in sodelovanja med državami članicami, tudi obstoječi pravni okvir postavlja veliko izzivov; |
| --- | --- |

C.

ker imajo države članice trenutno razdrobljen pristop k boju proti nezakonitim spletnim vsebinam; ker lahko zato za ponudnike storitev veljajo zelo raznolike pravne zahteve, ki se razlikujejo po vsebini in področju uporabe; ker se zdi, da ni izvrševanja in sodelovanja med državami članicami, tudi obstoječi pravni okvir postavlja veliko izzivov;

| D. | ker morajo digitalne storitve dosledno spoštovati pravila v zvezi s temeljnimi pravicami, zlasti zasebnost, varstvo osebnih podatkov, nediskriminacijo ter svobodo izražanja in obveščanja, kot tudi pluralnost medijev, kulturno raznolikost in pravice otrok, kot je določeno v Pogodbah in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina); |
| --- | --- |

D.

ker morajo digitalne storitve dosledno spoštovati pravila v zvezi s temeljnimi pravicami, zlasti zasebnost, varstvo osebnih podatkov, nediskriminacijo ter svobodo izražanja in obveščanja, kot tudi pluralnost medijev, kulturno raznolikost in pravice otrok, kot je določeno v Pogodbah in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina);

| E. | ker se je Komisija v svojem sporočilu z naslovom „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“ zavezala, da bo kot del akta o digitalnih storitvah sprejela nova in revidirana pravila za spletne platforme in ponudnike informacijskih storitev, okrepila nadzor nad vsebinsko politiko platform v Uniji in preučila predhodna pravila; |
| --- | --- |

E.

ker se je Komisija v svojem sporočilu z naslovom „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“ zavezala, da bo kot del akta o digitalnih storitvah sprejela nova in revidirana pravila za spletne platforme in ponudnike informacijskih storitev, okrepila nadzor nad vsebinsko politiko platform v Uniji in preučila predhodna pravila;

| F. | ker nas pandemija COVID-19 postavlja pred nove družbene in gospodarske izzive, ki močno vplivajo na državljane in gospodarstvo; ker sta se obenem ravno zaradi pandemije COVID-19 pokazala odpornost sektorja e-trgovanja in njegov potencial za ponovni zagon evropskega gospodarstva; ker je pandemija razkrila tudi pomanjkljivosti sedanjega regulativnega okvira, zlasti v zvezi s pravnim redom na področju varstva potrošnikov; ker to zahteva bolj enoten in usklajen pristop k ukrepanju na ravni Unije, da bi odpravili ugotovljene težave in preprečili, da bi se v prihodnosti spet pojavile; |
| --- | --- |

F.

ker nas pandemija COVID-19 postavlja pred nove družbene in gospodarske izzive, ki močno vplivajo na državljane in gospodarstvo; ker sta se obenem ravno zaradi pandemije COVID-19 pokazala odpornost sektorja e-trgovanja in njegov potencial za ponovni zagon evropskega gospodarstva; ker je pandemija razkrila tudi pomanjkljivosti sedanjega regulativnega okvira, zlasti v zvezi s pravnim redom na področju varstva potrošnikov; ker to zahteva bolj enoten in usklajen pristop k ukrepanju na ravni Unije, da bi odpravili ugotovljene težave in preprečili, da bi se v prihodnosti spet pojavile;

| G. | ker se je v pandemiji COVID-19 pokazalo tudi, kako ranljivi so potrošniki EU za zavajajoče trgovinske prakse nepoštenih trgovcev, ki na spletu prodajajo nezakonite izdelke, ki niso skladni z varnostnimi predpisi Unije, in določajo druge nepoštene pogoje za potrošnike; ker se je hkrati zaradi pandemije COVID-19 pokazalo zlasti, da morajo platforme in spletne posredniške storitve okrepiti svoja prizadevanja, da bi zaznale in odstranile lažne trditve ter se dosledno in usklajeno borile proti zavajajočim praksam sleparskih trgovcev, zlasti tistih, ki prek spleta prodajajo lažno medicinsko opremo ali nevarne izdelke; ker je Komisija pozdravila pristop platform, potem ko jim je 23. marca 2020 poslala dopise; ker je zaradi tega treba pri boju proti tem zavajajočim praksam in pri varstvu potrošnikov na ravni Unije ukrepati bolj enotno in usklajeno; |
| --- | --- |

G.

ker se je v pandemiji COVID-19 pokazalo tudi, kako ranljivi so potrošniki EU za zavajajoče trgovinske prakse nepoštenih trgovcev, ki na spletu prodajajo nezakonite izdelke, ki niso skladni z varnostnimi predpisi Unije, in določajo druge nepoštene pogoje za potrošnike; ker se je hkrati zaradi pandemije COVID-19 pokazalo zlasti, da morajo platforme in spletne posredniške storitve okrepiti svoja prizadevanja, da bi zaznale in odstranile lažne trditve ter se dosledno in usklajeno borile proti zavajajočim praksam sleparskih trgovcev, zlasti tistih, ki prek spleta prodajajo lažno medicinsko opremo ali nevarne izdelke; ker je Komisija pozdravila pristop platform, potem ko jim je 23. marca 2020 poslala dopise; ker je zaradi tega treba pri boju proti tem zavajajočim praksam in pri varstvu potrošnikov na ravni Unije ukrepati bolj enotno in usklajeno;

| H. | ker bi bilo treba v aktu o digitalnih storitvah zagotoviti celovito varstvo pravic potrošnikov in uporabnikov v Uniji, zato bi moralo njegovo ozemeljsko področje uporabe zajemati dejavnosti ponudnikov storitev informacijske družbe s sedežem v tretjih državah, če so njihove storitve, ki spadajo na področje uporabe akta o digitalnih storitvah, namenjene potrošnikom ali uporabnikom v Uniji; |
| --- | --- |

H.

ker bi bilo treba v aktu o digitalnih storitvah zagotoviti celovito varstvo pravic potrošnikov in uporabnikov v Uniji, zato bi moralo njegovo ozemeljsko področje uporabe zajemati dejavnosti ponudnikov storitev informacijske družbe s sedežem v tretjih državah, če so njihove storitve, ki spadajo na področje uporabe akta o digitalnih storitvah, namenjene potrošnikom ali uporabnikom v Uniji;

| I. | ker bi bilo treba v aktu o digitalnih storitvah pojasniti naravo digitalnih storitev, ki spadajo na njegovo področje uporabe, obenem pa ohraniti horizontalno naravo direktive o elektronskem poslovanju, ki se ne uporablja le za spletne platforme, temveč za vse ponudnike storitev informacijske družbe, kot je opredeljeno v pravu Unije; |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba v aktu o digitalnih storitvah pojasniti naravo digitalnih storitev, ki spadajo na njegovo področje uporabe, obenem pa ohraniti horizontalno naravo direktive o elektronskem poslovanju, ki se ne uporablja le za spletne platforme, temveč za vse ponudnike storitev informacijske družbe, kot je opredeljeno v pravu Unije;

| J. | ker akt o digitalnih storitvah ne bi smel posegati v Uredbo (EU) 2016/679 (v nadaljnjem besedilu: splošna uredba o varstvu podatkov), ki določa pravni okvir za varstvo osebnih podatkov, Direktivo (EU) 2019/790 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu, Direktivo 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev in Direktivo 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij; |
| --- | --- |

J.

ker akt o digitalnih storitvah ne bi smel posegati v Uredbo (EU) 2016/679 (v nadaljnjem besedilu: splošna uredba o varstvu podatkov), ki določa pravni okvir za varstvo osebnih podatkov, Direktivo (EU) 2019/790 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu, Direktivo 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev in Direktivo 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij;

| K. | ker akt o digitalnih storitvah ne bi smel vplivati na Direktivo 2005/29/ES, kot je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2019/2161, direktivi (EU) 2019/770 in (EU) 2019/771 o nekaterih vidikih pogodb o dobavi digitalne vsebine in digitalnih storitev ter pogodb za prodajo blaga in Uredbo (EU) 2019/1150 o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev; |
| --- | --- |

K.

ker akt o digitalnih storitvah ne bi smel vplivati na Direktivo 2005/29/ES, kot je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2019/2161, direktivi (EU) 2019/770 in (EU) 2019/771 o nekaterih vidikih pogodb o dobavi digitalne vsebine in digitalnih storitev ter pogodb za prodajo blaga in Uredbo (EU) 2019/1150 o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev;

| L. | ker akt o digitalnih storitvah ne bi smel vplivati na okvir iz Direktive 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu; |
| --- | --- |

L.

ker akt o digitalnih storitvah ne bi smel vplivati na okvir iz Direktive 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu;

| M. | ker so bile nekatere vrste nezakonitih vsebin, ki so glavni razlog za zaskrbljenost, že opredeljene v nacionalnem pravu in pravu Unije, tako kot recimo nezakoniti sovražni govor, in jih v aktu o digitalnih storitvah ne bi bilo treba na novo opredeliti; |
| --- | --- |

M.

ker so bile nekatere vrste nezakonitih vsebin, ki so glavni razlog za zaskrbljenost, že opredeljene v nacionalnem pravu in pravu Unije, tako kot recimo nezakoniti sovražni govor, in jih v aktu o digitalnih storitvah ne bi bilo treba na novo opredeliti;

| N. | ker bosta večja preglednost in pomoč državljanom pri izboljšanju medijske in digitalne pismenosti v zvezi z razširjanjem škodljivih vsebin, sovražnega govora in dezinformacij, pa tudi pri razvoju kritičnega razmišljanja ter krepitvi neodvisnega strokovnega novinarstva in kakovostnih medijev pripomogla k spodbujanju raznolikih in kakovostnih vsebin; |
| --- | --- |

N.

ker bosta večja preglednost in pomoč državljanom pri izboljšanju medijske in digitalne pismenosti v zvezi z razširjanjem škodljivih vsebin, sovražnega govora in dezinformacij, pa tudi pri razvoju kritičnega razmišljanja ter krepitvi neodvisnega strokovnega novinarstva in kakovostnih medijev pripomogla k spodbujanju raznolikih in kakovostnih vsebin;

| O. | ker je zbirka podatkov WHOIS javno dostopna zbirka podatkov, ki se je izkazala kot koristno orodje za iskanje lastnika določene domene na internetu kot tudi podatkov in kontaktnih oseb za vsako domeno; |
| --- | --- |

O.

ker je zbirka podatkov WHOIS javno dostopna zbirka podatkov, ki se je izkazala kot koristno orodje za iskanje lastnika določene domene na internetu kot tudi podatkov in kontaktnih oseb za vsako domeno;

| P. | ker bi moral namen akta o digitalnih storitvah prek spodbujanja preglednosti in jasnejših pravil o obveznosti obveščanja zagotoviti pravno varnost in jasnost, tudi na trgu kratkoročnega najema in mobilnih storitev; |
| --- | --- |

P.

ker bi moral namen akta o digitalnih storitvah prek spodbujanja preglednosti in jasnejših pravil o obveznosti obveščanja zagotoviti pravno varnost in jasnost, tudi na trgu kratkoročnega najema in mobilnih storitev;

| Q. | ker bo dogovor Komisije z nekaterimi platformami v sektorju kratkoročnega najema o deljenju podatkov, ki je bil dosežen marca 2020, lokalnim organom pomagal bolje razumeti, kako se razvija sodelovalno gospodarstvo, ter omogočil zanesljivo in stalno izmenjavanje podatkov ter sprejemanje političnih odločitev na podlagi dejstev in dokazov; ker so potrebni nadaljnji ukrepi za vzpostavitev celovitejšega okvira za izmenjavo podatkov za spletne platforme za kratkoročni najem; |
| --- | --- |

Q.

ker bo dogovor Komisije z nekaterimi platformami v sektorju kratkoročnega najema o deljenju podatkov, ki je bil dosežen marca 2020, lokalnim organom pomagal bolje razumeti, kako se razvija sodelovalno gospodarstvo, ter omogočil zanesljivo in stalno izmenjavanje podatkov ter sprejemanje političnih odločitev na podlagi dejstev in dokazov; ker so potrebni nadaljnji ukrepi za vzpostavitev celovitejšega okvira za izmenjavo podatkov za spletne platforme za kratkoročni najem;

| R. | ker je imela pandemija COVID-19 resne posledice za turistični sektor Unije in je pokazala, da je treba še naprej podpirati sodelovanje glede zelenih prometnih koridorjev, da se zagotovi nemoteno delovanje oskrbovalnih verig v Uniji ter prevoz blaga v prometnem omrežju Unije; |
| --- | --- |

R.

ker je imela pandemija COVID-19 resne posledice za turistični sektor Unije in je pokazala, da je treba še naprej podpirati sodelovanje glede zelenih prometnih koridorjev, da se zagotovi nemoteno delovanje oskrbovalnih verig v Uniji ter prevoz blaga v prometnem omrežju Unije;

| S. | ker sta stalen razvoj in naraščajoča uporaba spletnih platform za vrsto dejavnosti, vključno s komercialnimi dejavnostmi, prevozom, turizmom ter izmenjavo blaga in storitev, spremenila način, kako uporabniki in podjetja komunicirajo s ponudniki vsebin, trgovci in drugimi posamezniki, ki ponujajo blago in storitve; ker enotni digitalni trg ne more uspeti brez zaupanja uporabnikov v spletne platforme, ki spoštujejo vso ustrezno zakonodajo in njihove zakonite interese; ker bi moral morebitni prihodnji regulativni okvir obravnavati tudi vsiljive poslovne modele, vštevši vplivanje na vedenje in diskriminatorne prakse, ki zelo negativno vplivajo na delovanje enotnega trga in temeljne pravice uporabnikov; |
| --- | --- |

S.

ker sta stalen razvoj in naraščajoča uporaba spletnih platform za vrsto dejavnosti, vključno s komercialnimi dejavnostmi, prevozom, turizmom ter izmenjavo blaga in storitev, spremenila način, kako uporabniki in podjetja komunicirajo s ponudniki vsebin, trgovci in drugimi posamezniki, ki ponujajo blago in storitve; ker enotni digitalni trg ne more uspeti brez zaupanja uporabnikov v spletne platforme, ki spoštujejo vso ustrezno zakonodajo in njihove zakonite interese; ker bi moral morebitni prihodnji regulativni okvir obravnavati tudi vsiljive poslovne modele, vštevši vplivanje na vedenje in diskriminatorne prakse, ki zelo negativno vplivajo na delovanje enotnega trga in temeljne pravice uporabnikov;

| T. | ker bi si morale države članice prizadevati za izboljšanje dostopa do svojih pravosodnih sistemov ter sistemov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in poskrbeti, da bodo učinkovitejši pri ugotavljanju nezakonitosti spletnih vsebin in reševanju sporov glede odstranjevanja vsebin s spleta ali onemogočanja dostopa do njih; |
| --- | --- |

T.

ker bi si morale države članice prizadevati za izboljšanje dostopa do svojih pravosodnih sistemov ter sistemov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in poskrbeti, da bodo učinkovitejši pri ugotavljanju nezakonitosti spletnih vsebin in reševanju sporov glede odstranjevanja vsebin s spleta ali onemogočanja dostopa do njih;

| U. | ker bi moralo biti ponudnikom storitev informacijske družbe omogočeno enostavno izvajanje zahtev akta o digitalnih storitvah v praksi; ker lahko spletni posredniki šifrirajo svoje vsebine ali kako drugače preprečijo dostop do njih tretjim osebam, tudi posrednikom gostovanj, ki gostijo te vsebine; |
| --- | --- |

U.

ker bi moralo biti ponudnikom storitev informacijske družbe omogočeno enostavno izvajanje zahtev akta o digitalnih storitvah v praksi; ker lahko spletni posredniki šifrirajo svoje vsebine ali kako drugače preprečijo dostop do njih tretjim osebam, tudi posrednikom gostovanj, ki gostijo te vsebine;

| V. | ker je učinkovit način za zmanjšanje nezakonitih dejavnosti, da omogočimo razcvet novih inovativnih poslovnih modelov in okrepimo enotni digitalni trg z odpravo neupravičenih ovir za prost pretok digitalnih vsebin; ker ovire, ki ustvarjajo nacionalne razdrobljene trge, prispevajo k povpraševanju po nezakonitih vsebinah; |
| --- | --- |

V.

ker je učinkovit način za zmanjšanje nezakonitih dejavnosti, da omogočimo razcvet novih inovativnih poslovnih modelov in okrepimo enotni digitalni trg z odpravo neupravičenih ovir za prost pretok digitalnih vsebin; ker ovire, ki ustvarjajo nacionalne razdrobljene trge, prispevajo k povpraševanju po nezakonitih vsebinah;

| W. | ker bi morale digitalne storitve potrošnikom zagotavljati neposredna in učinkovita sredstva za uporabniku prijazno, lahko prepoznavno in dostopno komunikacijo, kot so elektronski naslovi, elektronski kontaktni obrazci, avtomatski programi za klepet, takojšnje sporočanje ali povratni klic po telefonu, potrošnikom pa bi morale dati na voljo tudi jasne, razumljive in, kjer je to mogoče, enotne informacije v zvezi s temi komunikacijskimi sredstvi, ter omogočiti, da so zahteve potrošnikov razporejene med različnimi podpornimi digitalnimi storitvami ponudnika digitalnih storitev; |
| --- | --- |

W.

ker bi morale digitalne storitve potrošnikom zagotavljati neposredna in učinkovita sredstva za uporabniku prijazno, lahko prepoznavno in dostopno komunikacijo, kot so elektronski naslovi, elektronski kontaktni obrazci, avtomatski programi za klepet, takojšnje sporočanje ali povratni klic po telefonu, potrošnikom pa bi morale dati na voljo tudi jasne, razumljive in, kjer je to mogoče, enotne informacije v zvezi s temi komunikacijskimi sredstvi, ter omogočiti, da so zahteve potrošnikov razporejene med različnimi podpornimi digitalnimi storitvami ponudnika digitalnih storitev;

| X. | ker bi moral akt o digitalnih storitvah potrošnikom zagotoviti pravico do obveščenosti, če določeno storitev omogoča umetna inteligenca oziroma če ta storitev uporablja avtomatizirana orodja za sprejemanje odločitev, za strojno učenje ali za prepoznavanje vsebin; ker bi moral akt o digitalnih storitvah omogočati možnost neuporabe oziroma omejitve ali prilagoditve uporabe katere koli avtomatizirane funkcije za osebno prilagoditev, zlasti v zvezi z razvrščanjem, še natančneje povedano, omogočiti bi moral vpogled v vsebino v neurejenem vrstnem redu, s tem pa uporabnikom omogočiti večji nadzor nad načinom razvrščanja vsebin; |
| --- | --- |

X.

ker bi moral akt o digitalnih storitvah potrošnikom zagotoviti pravico do obveščenosti, če določeno storitev omogoča umetna inteligenca oziroma če ta storitev uporablja avtomatizirana orodja za sprejemanje odločitev, za strojno učenje ali za prepoznavanje vsebin; ker bi moral akt o digitalnih storitvah omogočati možnost neuporabe oziroma omejitve ali prilagoditve uporabe katere koli avtomatizirane funkcije za osebno prilagoditev, zlasti v zvezi z razvrščanjem, še natančneje povedano, omogočiti bi moral vpogled v vsebino v neurejenem vrstnem redu, s tem pa uporabnikom omogočiti večji nadzor nad načinom razvrščanja vsebin;

| Y. | ker je varstvo osebnih podatkov, za katere se uporabljajo avtomatizirani postopki odločanja, že obravnavano, med drugim v splošni uredbi o varstvu podatkov, zato v aktu o digitalnih storitvah ne bi bilo treba ponavljati ali spreminjati teh ukrepov; |
| --- | --- |

Y.

ker je varstvo osebnih podatkov, za katere se uporabljajo avtomatizirani postopki odločanja, že obravnavano, med drugim v splošni uredbi o varstvu podatkov, zato v aktu o digitalnih storitvah ne bi bilo treba ponavljati ali spreminjati teh ukrepov;

| Z. | ker bi morala Komisija zagotoviti, da je v aktu o digitalnih storitvah ohranjen pristop k umetni inteligenci, ki je osredotočen na človeka, v skladu z obstoječimi pravili o prostem pretoku storitev, ki jih omogoča umetna inteligenca, ob hkratnem spoštovanju temeljnih vrednot in pravic, kot so zapisane v Pogodbah; |
| --- | --- |

Z.

ker bi morala Komisija zagotoviti, da je v aktu o digitalnih storitvah ohranjen pristop k umetni inteligenci, ki je osredotočen na človeka, v skladu z obstoječimi pravili o prostem pretoku storitev, ki jih omogoča umetna inteligenca, ob hkratnem spoštovanju temeljnih vrednot in pravic, kot so zapisane v Pogodbah;

| AA. | ker bi morali imeti nacionalni nadzorni organi, kadar pravo Unije to dovoljuje, dostop do dokumentacije za programsko opremo in do podatkovnih nizov algoritmov, ki jih organi pregledujejo; |
| --- | --- |

AA.

ker bi morali imeti nacionalni nadzorni organi, kadar pravo Unije to dovoljuje, dostop do dokumentacije za programsko opremo in do podatkovnih nizov algoritmov, ki jih organi pregledujejo;

| AB. | ker gre koncepta preglednosti in razložljivosti algoritmov razumeti v smislu, da je treba informacije uporabniku predstaviti jedrnato, pregledno, razumljivo in v zlahka dostopni obliki ter jasno in preprosto ubesedeno; |
| --- | --- |

AB.

ker gre koncepta preglednosti in razložljivosti algoritmov razumeti v smislu, da je treba informacije uporabniku predstaviti jedrnato, pregledno, razumljivo in v zlahka dostopni obliki ter jasno in preprosto ubesedeno;

| AC. | ker je treba določiti ukrepe za zagotovitev učinkovitega izvrševanja in nadzora; ker bi bilo treba zagotoviti spoštovanje določb z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi, vključno z nalaganjem sorazmernih glob; |
| --- | --- |

AC.

ker je treba določiti ukrepe za zagotovitev učinkovitega izvrševanja in nadzora; ker bi bilo treba zagotoviti spoštovanje določb z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi, vključno z nalaganjem sorazmernih glob;

| AD. | ker bi bilo treba v aktu o digitalnih storitvah najti ravnovesje med pravicami vseh uporabnikov in zagotoviti, da njegovi ukrepi niso oblikovani tako, da bi dajali prednost enemu legitimnemu interesu pred drugim, ter preprečiti uporabo teh ukrepov kot orodja za napadanje v sporih med podjetji ali sektorji; |
| --- | --- |

AD.

ker bi bilo treba v aktu o digitalnih storitvah najti ravnovesje med pravicami vseh uporabnikov in zagotoviti, da njegovi ukrepi niso oblikovani tako, da bi dajali prednost enemu legitimnemu interesu pred drugim, ter preprečiti uporabo teh ukrepov kot orodja za napadanje v sporih med podjetji ali sektorji;

| AE. | ker bi se moral predhodni mehanizem notranjega trga uporabljati, kadar samo konkurenčno pravo ne zadostuje za ustrezno obravnavo ugotovljenih primerov, kjer trg ne deluje; |
| --- | --- |

AE.

ker bi se moral predhodni mehanizem notranjega trga uporabljati, kadar samo konkurenčno pravo ne zadostuje za ustrezno obravnavo ugotovljenih primerov, kjer trg ne deluje;

| AF. | ker bi morali zakonodajni ukrepi, predlagani v aktu o digitalnih storitvah, temeljiti na dokazih; ker bi morala Komisija izvesti temeljito oceno učinka na podlagi ustreznih podatkov, statističnih podatkov, analiz in študij o različnih razpoložljivih možnostih; ker bi bilo treba v tej oceni učinka oceniti in analizirati tudi nevarne izdelke, ki se prodajajo na spletnih tržnicah; ker bi bilo treba v oceni učinka upoštevati tudi izkušnje, pridobljene v zvezi s pandemijo COVID-19, ter resolucije Evropskega parlamenta; ker bi morale akt o digitalnih storitvah spremljati smernice za izvedbo; |
| --- | --- |

AF.

ker bi morali zakonodajni ukrepi, predlagani v aktu o digitalnih storitvah, temeljiti na dokazih; ker bi morala Komisija izvesti temeljito oceno učinka na podlagi ustreznih podatkov, statističnih podatkov, analiz in študij o različnih razpoložljivih možnostih; ker bi bilo treba v tej oceni učinka oceniti in analizirati tudi nevarne izdelke, ki se prodajajo na spletnih tržnicah; ker bi bilo treba v oceni učinka upoštevati tudi izkušnje, pridobljene v zvezi s pandemijo COVID-19, ter resolucije Evropskega parlamenta; ker bi morale akt o digitalnih storitvah spremljati smernice za izvedbo;

Splošna načela

| 1. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo podala predlog za sveženj akta o digitalnih storitvah, ki naj bi zajemal predlog o spremembi direktive o elektronskem poslovanju in predlog o predhodnih pravilih za velike platforme z vlogo vratarja na podlagi člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU); poziva Komisijo, naj ta sveženj predloži na podlagi člena 53(1) in členov 62 in 114 PDEU, ob upoštevanju priporočil iz priloge k tej resoluciji, in sicer na podlagi temeljite ocene učinka, ki bi morala vključevati informacije o finančnih posledicah predlogov in temeljiti na ustreznih podatkih, statističnih podatkih in analizah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava pomen pravnega okvira, določenega v direktivi o elektronskem poslovanju, za razvoj spletnih storitev v Uniji in meni, da so načela zakonodajalcev v poznih 90. letih prejšnjega stoletja pri sprejemanju pravil za ponudnike storitev informacijske družbe še vedno aktualna in bi jih bilo treba uporabiti pri pripravi morebitnih prihodnjih predlogov; poudarja, da je pravna varnost, ki jo je prinesla direktiva o elektronskem poslovanju, malim in srednjim podjetjem omogočila širitev poslovanja ter lažje čezmejne dejavnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da morajo vsi ponudniki digitalnih storitev s sedežem zunaj Unije pri storitvah, ki so namenjene Uniji, spoštovati pravila iz akta o digitalnih storitvah, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za ponudnike digitalnih storitev iz Evrope in tretjih držav; poziva Komisijo, naj poleg tega oceni, ali obstaja tveganje povračilnih ukrepov tretjih držav, obenem pa naj izboljšuje ozaveščenost o tem, kako pravo Unije velja tudi za ponudnike storitev iz tretjih držav, ki ponujajo storitve na trgu Unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je imela pri razvoju enotnega digitalnega trga osrednjo vlogo klavzula o notranjem trgu, ki določa nadzor matične države in obveznost držav članic, da zagotovijo prost pretok storitev informacijske družbe; poudarja, da je treba odpraviti preostale neupravičene in nesorazmerne ovire za zagotavljanje digitalnih storitev, kot so zapleteni upravni postopki, drago reševanje čezmejnih sporov ter dostop do informacij o ustreznih regulativnih zahtevah, tudi o obdavčitvi, ter zagotoviti, da ne nastajajo nove neupravičene in nesorazmerne ovire; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da lahko države članice v skladu s pravili Unije o prostem pretoku storitev sprejmejo ukrepe za zaščito legitimnih ciljev javnega interesa, kot so varovanje javnega reda, javno zdravje, javna varnost, varstvo potrošnikov, boj proti pomanjkanju najemnih stanovanj ter preprečevanje davčnih utaj in izogibanja davkom, če so ti ukrepi skladni z načeloma nediskriminacije in sorazmernosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da bi bilo treba ohraniti glavna načela direktive o elektronskem poslovanju, kot so določba o notranjem trgu, svoboda ustanavljanja, svoboda zagotavljanja storitev in prepoved uvedbe splošne obveznosti nadzora; poudarja, da bi bilo treba v prihodnji regulativni okvir kot vodilna načela vključiti tudi načelo „kar je nezakonito zunaj spleta, je nezakonito tudi na spletu“ ter načeli varstva potrošnikov in varnosti uporabnikov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, kako pomembne so platforme sodelovalnega gospodarstva v prometnem in turističnem sektorju, kjer storitve zagotavljajo tako posamezniki kot poklicni ponudniki; poziva Komisijo, naj po posvetovanju z vsemi ustreznimi deležniki začne celovitejšo izmenjavo neosebnih podatkov in vzpostavi usklajevalni okvir med platformami in nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, pri čemer naj bi izmenjali zlasti dobre prakse in vzpostavili sklop obveznosti obveščanja v skladu s strategijo EU za podatke; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da je ureditev varstva podatkov od sprejetja direktive o elektronskem poslovanju bistveno napredovala, in poudarja, da je zaradi hitrega razvoja digitalnih storitev za varstvo osebnih podatkov in zasebnosti potreben trden zakonodajni okvir, primeren tudi za prihodnost; s tem v zvezi poudarja, da morajo ponudniki digitalnih storitev izpolnjevati zahteve prava Unije o varstvu podatkov, predvsem splošne uredbe o varstvu podatkov in Direktive 2002/58/ES (direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah), ki sta trenutno v postopku pregleda, s širokim okvirom temeljnih pravic, tudi svobodo izražanja, dostojanstvom in nediskriminacijo, ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva ter zagotavljanjem varnosti in zaščite svojih sistemov in storitev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bi moral akt o digitalnih storitvah zagotoviti zaupanje potrošnikov in jasno določiti, da je treba spoštovati zahteve potrošniškega prava in varnosti proizvodov, da se zagotovi pravna varnost; poudarja, da bi bilo treba v aktu o digitalnih storitvah posebno pozornost nameniti uporabnikom invalidom in jim zagotoviti dostop do storitev informacijske družbe; poziva Komisijo, naj ponudnike storitev spodbuja k razvoju tehničnih orodij, ki bi invalidom omogočala ustrezen dostop in uporabo storitev informacijske družbe in izkoriščanje njihovih prednosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je pomembno ohraniti horizontalni pristop direktive o elektronskem poslovanju; poudarja, da enoten pristop ni primeren za obravnavanje vseh novih izzivov v današnjem digitalnem okolju in da je zaradi raznolikosti akterjev in storitev, ki se ponujajo na spletu, potreben prilagojen regulativni pristop; priporoča, da se dejavnosti ločujejo na gospodarske in negospodarske ter da se namesto osredotočanja na vrsto platforme ločuje med različnimi vrstami digitalnih storitev, ki jih gostijo platforme; v zvezi s tem meni, da bi moral biti cilj vseh prihodnjih zakonodajnih predlogov zagotoviti, da bodo nove obveznosti Unije za ponudnike storitev informacijske družbe sorazmerne in jasne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da so opredelitve pojmov in pravila iz direktive o elektronskem poslovanju uporabljeni v velikem številu zakonodajnih in upravnih odločb ter pogodbenih razmerij, zato bo imelo vsakršno spreminjanje pomembne posledice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da sta predvidljiv, jasen in celovit okvir na ravni EU, ki bo primeren tudi za prihodnost, in poštena konkurenca ključna za spodbujanje rasti vseh evropskih podjetij, tudi malih platform, malih in srednjih podjetij, med drugim mikropodjetij, podjetnikov in zagonskih podjetij, povečanje čezmejnega zagotavljanja storitev informacijske družbe, odpravo razdrobljenosti trga ter zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev za evropska podjetja, ki jim bodo omogočili, da v celoti izkoristijo prednosti trga digitalnih storitev in da postanejo konkurenčni na svetovnem prizorišču; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da bi bilo treba prihodnji instrument notranjega trga o predhodnih pravilih o sistemskih platformah in napovedano novo orodje za konkurenco, katerega namen je odpraviti vrzeli v konkurenčnem pravu, ohraniti kot ločena pravna instrumenta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je bila direktiva o elektronskem poslovanju pripravljena na tehnološko nevtralen način, da ne bi postala zastarela zaradi tehnološkega razvoja, ki je posledica hitrega razvoja inovacij v sektorju informacijske tehnologije, ter poudarja, da bi moral biti akt o digitalnih storitvah še naprej primeren za prihodnost in uporaben tudi za nove tehnologije, ki bodo vplivale na enotni digitalni trg; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo vse revizije še naprej tehnološko nevtralne, da bi zagotovili trajne koristi za podjetja in potrošnike; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da je treba za gospodarstvo spletnih platform in nespletno gospodarstvo zagotoviti enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu, ki bodo temeljili na istih pravicah in obveznostih za vse deležnike, tako potrošnike kot podjetja; meni, da akt o digitalnih storitvah ne bi smel obravnavati vprašanja delavcev na spletnih platformah; zato meni, da bi bilo treba socialno zaščito in socialne pravice delavcev, tudi delavcev na platformah ali v sodelovalnem gospodarstvu, ustrezno obravnavati v ločenem instrumentu, da bi zagotovili ustrezen in celovit odziv na izzive današnjega digitalnega gospodarstva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da bi moral akt o digitalnih storitvah temeljiti na skupnih vrednotah Unije, ki varujejo pravice državljanov, ter spodbujati ustvarjanje bogatega in raznolikega spletnega ekosistema s širokim naborom spletnih storitev, konkurenčnim digitalnim okoljem, preglednostjo in pravno varnostjo, da bi se sprostil polni potencial enotnega digitalnega trga; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da je akt o digitalnih storitvah priložnost, da Unija oblikuje digitalno gospodarstvo – ne samo na ravni Unije, temveč tudi s postavitvijo standardov za preostali svet; |
| --- | --- |

17.

Temeljne pravice in svoboščine

| 18. | ugotavlja, da imajo ponudniki storitev informacijske družbe, zlasti spletne platforme, med katerimi so tudi družbena omrežja, obsežne zmožnosti za doseganje širšega občinstva in vplivanje nanj, na njihovo vedenje, mnenja in prakse, tudi ranljivih skupin, kot so mladoletniki, in bi zato morali spoštovati pravo Unije na področju zaščite uporabnikov, njihovih podatkov in družbe na splošno; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja, da se je zaradi nedavnih škandalov v zvezi z nabiranjem in prodajo podatkov, kot je škandal okrog podjetja Cambridge Analytica, v zvezi z lažnimi novicami, dezinformacijami, manipuliranjem z volivci ter zaradi številnih drugih oblik povzročanja škode na spletu (od sovražnega govora do razširjanja terorizma) pokazalo, da je treba zagotoviti boljše izvrševanje in tesnejše sodelovanje med državami članicami, da bi razumeli prednosti in pomanjkljivosti obstoječih pravil ter okrepili zaščito temeljnih pravic na spletu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | v zvezi s tem opozarja, da so nekateri vzpostavljeni samoregulativni in koregulativni režimi, kot je kodeks ravnanja Unije v zvezi z dezinformacijami, pomagali strukturirati dialog s platformami in regulatorji; predlaga, da spletne platforme uvedejo učinkovite in ustrezne zaščitne ukrepe, zlasti da bi se zagotovilo njihovo skrbno, sorazmerno in nediskriminatorno delovanje ter preprečilo, da bi bila nehote odstranjena vsebina, ki ni nezakonita; takšni ukrepi ne bi smeli privesti do obveznega filtriranja pri nalaganju vsebin, ki ni v skladu s prepovedjo splošne obveznosti nadzora; predlaga, naj se ukrepi za boj proti škodljivim vsebinam, sovražnemu govoru in dezinformacijam redno ocenjujejo in nadalje razvijajo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno poudarja, da je pomembno zagotoviti svobodo izražanja, obveščanja in mnenja ter imeti svobodno in raznoliko okolje tiska in medijev, tudi z vidika zaščite neodvisnega novinarstva; vztraja pri zaščiti in spodbujanju svobode izražanja in pri pomembnosti raznolikosti mnenj, informacij, tiska, medijev ter umetniškega in kulturnega izražanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da bi moral akt o digitalnih storitvah okrepiti svoboščine notranjega trga ter zagotoviti temeljne pravice in načela iz Listine; poudarja, da bi bilo treba temeljne pravice potrošnikov in uporabnikov, med njimi tudi mladoletnikov, zaščititi pred škodljivimi spletnimi poslovnimi modeli, vključno z modeli, ki izvajajo digitalno oglaševanje, ter pred vedenjsko manipulacijo in diskriminatornimi praksami; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da se mora okrepiti vloga uporabnikov pri uveljavljanju njihovih temeljnih pravic na spletu; ponavlja, da morajo ponudniki digitalnih storitev spoštovati in omogočati pravico svojih uporabnikov do prenosljivosti podatkov, ki je določena v pravu Unije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da biometrični podatki veljajo za specifično kategorijo osebnih podatkov in da za njihovo obdelavo veljajo posebna pravila; ugotavlja, da se biometrični podatki lahko in tudi se čedalje večkrat uporabljajo za identifikacijo in avtentikacijo posameznikov, kar ne glede na morebitne prednosti bistveno ogroža in resno posega v pravico do zasebnosti in varstva podatkov, zlasti če se izvaja brez privolitve posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, poleg tega pa omogoča identitetne goljufije; poziva, naj akt o digitalnih storitvah zagotovi, da lahko ponudniki digitalnih storitev biometrične podatke shranjujejo samo na dani napravi, razen če je centralizirano shranjevanje dovoljeno po zakonu, da je treba uporabnikom digitalnih storitev vedno ponuditi tudi drugo alternativo namesto privzete uporabe biometričnih podatkov za delovanje storitve in da morajo biti stranke nedvoumno obveščene o tveganjih uporabe biometričnih podatkov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da javni organi v skladu z duhom sodne prakse glede metapodatkov o komunikacijah pridobijo dostop do podatkov o uporabnikovih naročenih vsebinah in do njegovih metapodatkov samo za namen preiskovanja osumljencev hudih kaznivih dejanj in s predhodno sodno odobritvijo; vendar je prepričan, da ponudniki digitalnih storitev ne smejo hraniti podatkov za namen preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, razen če neodvisen pristojni javni organ v skladu z zakonodajo Unije izrecno naroči namensko hranjenje podatkov posameznega uporabnika; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je treba podatke učinkovito šifrirati od konca do konca, saj je to bistvenega pomena za zaupanje v internet in njegovo varnost ter dejansko preprečuje nedovoljeno poseganje tretjih strani; |
| --- | --- |

26.

Preglednost in varstvo potrošnikov

| 27. | ugotavlja, da se je v pandemiji COVID-19 pokazalo, kako pomemben in odporen je sektor e-trgovanja ter kakšen potencial ima za spodbujanje ponovnega zagona evropskega gospodarstva, obenem pa se je pokazalo tudi, kako ranljivi so potrošniki EU za zavajajoče trgovinske prakse nepoštenih trgovcev, ki na spletu prodajajo ponarejene, nezakonite ali nevarne izdelke oziroma nudijo storitve, ki niso skladne z varnostnimi predpisi Unije, zlorabljajo razmere z neupravičenim zviševanjem cen ali določajo druge nepoštene pogoje za potrošnike; poudarja, da je nujno treba okrepiti izvrševanje pravil Unije in izboljšati varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je ta težava še večja zaradi težav pri ugotavljanju identitete goljufivih poslovnih uporabnikov, zaradi česar potrošniki težko zahtevajo nadomestilo za nastalo škodo in izgubo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da bi bilo treba sedanje zahteve glede preglednosti in informacij, določene v direktivi o elektronskem poslovanju za ponudnike storitev informacijske družbe in njihove poslovne stranke, ter minimalne zahteve glede informacij o komercialnih sporočilih okrepiti vzporedno z ukrepi za povečanje skladnosti z obstoječimi pravili, ne da bi obenem škodili konkurenčnosti malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj okrepi zahteve po informacijah iz člena 5 direktive o elektronskem poslovanju in od ponudnikov storitev gostovanja zahteva, da informacije in identiteto poslovnih uporabnikov, s katerimi imajo neposreden poslovni odnos, primerjajo z identifikacijskimi podatki v ustreznih obstoječih in razpoložljivih zbirkah podatkov Unije v skladu z zakonodajo o podatkovnih protokolih; ponudniki storitev gostovanja bi morali od svojih poslovnih uporabnikov zahtevati, naj zagotovijo točne, popolne in posodobljene informacije, ter bi morali imeti pravico in obveznost, da zavrnejo ali prenehajo zagotavljati svoje storitve, če so informacije o identiteti njihovih poslovnih uporabnikov napačne ali zavajajoče; poslovni uporabniki bi morali biti odgovorni za to, da ponudnika storitev obvestijo o morebitni spremembi svoje poslovne dejavnosti (na primer o prenehanju poslovne dejavnosti); |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj vključi izvršljive obveznosti za ponudnike storitev informacijske družbe, da bi povečali preglednost, obveščenost in odgovornost; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo ukrepi za izvrševanje usmerjeni tako, da se bodo upoštevale različne storitve ter da ne bo neizogibno prihajalo do kršitev zasebnosti in pravnega postopka; meni, da bi bilo treba izpolnjevanje teh obveznosti, ki bi morale biti sorazmerne, zagotoviti z ustreznimi, učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da bi bilo treba okrepiti obstoječe obveznosti glede preglednosti komercialnih sporočil in digitalnega oglaševanja, določene v direktivi o elektronskem poslovanju in direktivi o nepoštenih poslovnih praksah; opozarja, da bi bilo treba pereča vprašanja na področju varstva potrošnikov v zvezi s profiliranjem, ciljanjem in prirejanjem cen posameznim uporabnikom med drugim rešiti z jasnimi obveznostmi glede preglednosti ter zahtevami glede informacij; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da so spletni potrošniki v neuravnoteženem položaju glede na ponudnike storitev in trgovce, ki svoje storitve podpirajo z oglaševalskimi prihodki ter oglasi, ki se neposredno osredotočajo na posamezne potrošnike, in to na podlagi informacij, zbranih z mehanizmi velepodatkov in umetne inteligence; je seznanjen z morebitnimi negativnimi učinki personaliziranega oglaševanja, zlasti mikrociljanja in vedenjskega oglaševanja; zato poziva Komisijo, naj uvede dodatna pravila o ciljnem oglaševanju in mikrociljanju na podlagi zbiranja osebnih podatkov ter razmisli o strožji ureditvi mikrociljanega in vedenjskega oglaševanja v korist manj vsiljivih oblik oglaševanja, ki ne zahtevajo obsežnega sledenja interakciji uporabnikov z vsebinami; poziva Komisijo, naj razmisli tudi o uvedbi zakonodajnih ukrepov za večjo preglednost spletnega oglaševanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, kako pomembno je z vidika razvoja digitalnih storitev, da so države članice obvezane zagotoviti, da njihov pravni sistem omogoča sklepanje pogodb z elektronskimi sredstvi, hkrati pa zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov; poziva Komisijo, naj pregleda obstoječe zahteve glede pogodb, sklenjenih z elektronskimi sredstvi, med drugim glede obvestil držav članic, ter jih po potrebi posodobi; v zvezi s tem jemlje na znanje porast „pametnih pogodb“, kot so pogodbe, ki temeljijo na tehnologijah razpršene evidence, in poziva Komisijo, naj oceni razvoj in uporabo tehnologij razpršene evidence, vštevši pametne pogodbe, recimo zadevajoč veljavnost in izvrševanje pametnih pogodb v čezmejnih primerih, naj zagotovi smernice za zagotovitev pravne varnosti za podjetja in potrošnike ter naj sprejme zakonodajne pobude le, če se po tej oceni ugotovijo konkretne vrzeli; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj uvede minimalne standarde za pogodbene pogoje in splošne pogoje, zlasti v zvezi s preglednostjo, dostopnostjo, pravičnostjo in nediskriminatornimi ukrepi, naj nadaljuje s pregledovanjem uporabe vnaprej oblikovanih standardnih klavzul v pogodbenih pogojih, o katerih se stranki nista dogovorili posamično in vnaprej, vštevši licenčne pogodbe s končnim uporabnikom, ter poišče načine, kako jih narediti pravičnejše in zagotoviti skladnost s pravom Unije, da bi omogočili lažje sodelovanje potrošnikov, med drugim tudi z možnostjo izbire klavzul, da bi omogočili bolj informirane privolitve; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je treba izboljšati učinkovitost elektronskih interakcij med podjetji in potrošniki glede na razvoj tehnologij virtualne identifikacije; meni, da bi morala Komisija za zagotovitev učinkovitosti akta o digitalnih storitvah posodobiti tudi regulativni okvir za digitalno identifikacijo, se pravi Uredbo (EU) št. 910/2014 (18) (v nadaljnjem besedilu: uredba eIDAS); meni, da bi bila vzpostavitev splošno sprejetih sistemov zaupanja vredne digitalne identitete in zaupanja vredne avtentikacije koristno orodje, ki bi omogočalo varno vzpostavitev posameznih identitet fizičnih oseb, pravnih subjektov in strojev, da bi se zaščitili pred uporabo lažnih profilov; v zvezi s tem ugotavlja, kako pomembno je, da potrošniki varno uporabljajo ali kupujejo izdelke in storitve prek spleta, ne da bi morali uporabljati nepovezane platforme in po nepotrebnem deliti svoje podatke, tudi osebne podatke, ki jih zbirajo te platforme; poziva Komisijo, naj izvede temeljito oceno učinka v zvezi z oblikovanjem splošno sprejete javne elektronske identitete kot alternative zasebnim sistemom enotne prijave, in poudarja, da bi bilo treba to storitev razviti tako, da bo zbirala čim manj podatkov; meni, da bi morala Komisija preučiti možnost vzpostavitve sistema za preverjanje starosti uporabnikov digitalnih storitev, predvsem zato, da bi zagotovili varstvo mladoletnikov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da akt o digitalnih storitvah ne bi smel vplivati na načelo najmanjšega obsega podatkov, ki je bilo vzpostavljeno v splošni uredbi o varstvu podatkov, ter da bi morali posredniki digitalnih storitev, razen če posebna zakonodaja ne zahteva drugače, omogočiti anonimno uporabo svojih storitev v največji možni meri in obdelati zgolj podatke, ki so potrebni za identifikacijo uporabnika; da se tako zbrani podatki ne bi smeli uporabljati za nobene druge digitalne storitve razen tistih, ki zahtevajo osebno identifikacijo, avtentikacijo ali preverjanje starosti, in da bi se morali uporabljati le z zakonitim namenom, nikakor pa ne bi smeli omejevati splošnega dostopa do interneta; |
| --- | --- |

37.

Umetna inteligenca in strojno učenje

| 38. | poudarja, da lahko storitve, ki temeljijo na umetni inteligenci, oziroma storitve, pri katerih se uporabljajo orodja avtomatiziranega odločanja ali strojnega učenja, ki jih trenutno ureja direktiva o elektronskem poslovanju, potrošnikom in ponudnikom storitev sicer prinesejo ogromne koristi, vendar bi bilo treba z aktom o digitalnih storitvah obravnavati tudi konkretne izzive, ki jih prinašajo v smislu zagotavljanja nediskriminacije, preglednosti, vključno z uporabljenimi nabori podatkov in želenimi rezultati, ter razumljive razlage delovanja algoritmov in odgovornosti, ki z veljavno zakonodajo niso obravnavani; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poleg tega poudarja, da morajo biti pri ustreznih algoritmih v celoti izpolnjene zahteve glede varstva temeljnih pravic, zlasti v zvezi z zasebnostjo, varstvom osebnih podatkov, svobodo izražanja in obveščanja, pravico do učinkovitega pravnega sredstva in pravicami otroka, kot so določene v ustanovnih pogodbah in Listini; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da je bistvenega pomena poskrbeti za to, da se uporabljajo visokokakovostni, nediskriminatorni in nepristranski nabori podatkov ter da se uporabnikom omogoči dostop do raznolikih vsebin in mnenj ter visokokakovostnih proizvodov in storitev; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj v zvezi s postopki avtomatiziranega odločanja uvede zahteve, da morajo biti pregledni in odgovorni, hkrati pa poskrbi za to, da bodo spoštovane tudi zahteve glede zasebnosti uporabnikov in poslovnih skrivnosti; poudarja, da je treba pristojnim organom omogočiti, da izvajajo zunanje regulativne revizije, nadzor posameznih primerov in redne ocene tveganja ter da ocenijo povezana tveganja, zlasti za potrošnike ali tretje strani, ter meni, da bi morali biti ukrepi, sprejeti za preprečevanje teh tveganj, upravičeni in sorazmerni ter ne bi smeli ovirati inovacij; meni, da je treba spoštovati načelo „človek nad zanko“, da bi med drugim preprečili povečevanje tveganj za zdravje in varnost, diskriminacijo, neupravičeni nadzor ter zlorabe in da bi preprečili morebitne grožnje za temeljne pravice in svoboščine; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da bi morali imeti potrošniki in uporabniki pravico biti ustrezno in pravočasno obveščeni in to na jedrnat, lahko razumljiv in dostopen način ter da bi morale biti njihove pravice učinkovito zagotovljene, kadar imajo opravka s sistemi avtomatiziranega odločanja in drugimi inovativnimi digitalnimi storitvami ali aplikacijami; je zaskrbljen, ker pri uporabi virtualnih pomočnikov oziroma klepetalnih botov trenutno ni zagotovljena preglednost, kar bi lahko imelo še posebej škodljive posledice za ranljive potrošnike, in poudarja, da ponudniki digitalnih storitev pri podpori potrošnikom ne bi smeli uporabljati le sistemov avtomatiziranega odločanja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | v zvezi s tem meni, da bi morali imeti potrošniki vedno možnost biti jasno obveščeni o tem, da komunicirajo s sistemom avtomatiziranega odločanja, in o tem, kako stopiti v stik z osebo s pooblastili odločanja, kako zahtevati, da se napake, ki izhajajo iz avtomatiziranih odločitev, preverijo in popravijo, kot tudi uveljavljati pravna sredstva v zvezi z morebitno škodo, ki je nastala zaradi uporabe sistemov avtomatiziranega odločanja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, kako pomembno je povečati izbiro ter okrepiti nadzor in zaupanje potrošnikov v storitve in aplikacije umetne inteligence; zato meni, da bi bilo treba sklop pravic potrošnikov razširiti, da bodo v digitalnem svetu bolje zaščiteni, in poziva Komisijo, naj pri tem upošteva zlasti merila in nadzor zagotavljanja odgovornosti in pravičnosti, pa tudi pravico do nediskriminacije in nepristranskih naborov podatkov o umetni inteligenci; meni, da bi morali imeti potrošniki in uporabniki več nadzora nad tem, kako se umetna inteligenca uporablja, in možnost, da uporabo funkcij personalizacije, ki jih omogoča umetna inteligenca, zavrnejo, omejijo ali prilagodijo lastnim željam; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ugotavlja, da orodja za avtomatizirano moderiranje vsebin dejansko ne razumejo različnih odtenkov konteksta in pomena v človeški komunikaciji, kar je potrebno za ugotavljanje, ali je mogoče ocenjevano vsebino šteti za kršitev zakonodaje ali pogojev uporabe; zato poudarja, da v aktu o digitalnih storitvah ne bi smelo biti določeno, da je uporaba takih orodij obvezna; |
| --- | --- |

45.

Spopadanje z nezakonitimi spletnimi vsebinami in dejavnostmi

| 46. | poudarja, da je obstoj in širjenje nezakonitih spletnih vsebin in dejavnosti resna grožnja, ki spodkopava zaupanje državljanov v digitalno okolje in ovira razvoj zdravih digitalnih ekosistemov, lahko pa ima tudi resne in dolgotrajne posledice za varnost in temeljne pravice posameznikov; ugotavlja, da je mogoče nezakonite vsebine in dejavnosti istočasno zlahka širiti po spletu in v zelo kratkem času povečati njihove negativne učinke; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ugotavlja, da ni enotne rešitve, ki bi se lahko uporabljala za vse vrste nezakonitih vsebin in dejavnosti; poudarja, da se lahko določena vsebina v nekaterih državah članicah šteje za nezakonito, v drugih pa ne, saj so bile na ravni EU kot nezakonite usklajeno opredeljene le nekatere vrste vsebin; poziva k strogemu razlikovanju med nezakonitimi vsebinami, kaznivimi dejanji in nezakonito deljenimi vsebinami na eni strani ter škodljivimi vsebinami, sovražnim govorom in dezinformacijami na drugi strani, saj slednji niso vedno nezakoniti in vključujejo širok spekter vidikov, pristopov in pravil, ki jih je treba uporabiti glede na posamezen primer; meni, da bi se morala ureditev pravne odgovornosti uporabljati le za vsebine, ki so bile kot nezakonite opredeljene v pravu Unije ali nacionalnem pravu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pri tem pa meni, da bo bolj skladen in usklajen pristop na ravni Unije, pri katerem bodo upoštevane različne vrste nezakonitih vsebin in dejavnosti ter ki bo temeljil na sodelovanju in izmenjavi primerov dobre prakse med državami članicami, brez poseganja v širok okvir temeljnih pravic in veljavno sektorsko zakonodajo, prispeval k učinkovitejšemu spoprijemanju z nezakonitimi vsebinami; poudarja tudi, da mora biti resnost ukrepov, ki jih morajo sprejeti ponudniki storitev, odvisna od resnosti kršitve, in poziva, naj pristojni organi in ponudniki storitev gostovanja bolje sodelujejo in si izmenjujejo informacije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | meni, da so prostovoljni ukrepi in samoregulacija spletnih platform po Evropi sicer prinesli določene koristi, a je hkrati potreben jasen pravni okvir za odstranjevanje nezakonitih spletnih vsebin in dejavnosti, da bodo te vsebine hitro prijavljene in odstranjene iz spleta; poudarja, da je treba preprečiti, da bi bila za ponudnike digitalnih storitev uvedena splošna obveznost, da spremljajo informacije, ki jih prenašajo ali shranjujejo, in pravne ali dejanske obveznosti, da dejavno iščejo, moderirajo ali filtrirajo vse vsebine in dejavnosti; poudarja, da bi bilo treba nezakonite vsebine odstraniti z mesta, na katerem se gostijo, in da od ponudnikov dostopa ne bi smeli zahtevati, da blokirajo dostop do vsebin; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo spletni posredniki, ki domnevno nezakonito vsebino na lastno pobudo odstranijo iz spleta, to storili skrbno, sorazmerno in nediskriminatorno ter da bodo pri tem v vseh okoliščinah ustrezno spoštovane temeljne pravice in svoboščine uporabnikov; poudarja, da bi morali takšne ukrepe vedno spremljati zanesljivi postopkovni zaščitni ukrepi ter smiselne zahteve glede preglednosti in odgovornosti; in zahteva, da, kadar obstajajo dvomi glede „nezakonitosti“ določene vsebine, to vsebino preuči človek in da se ne odstrani, ne da bi bila nadalje preučena; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo, naj pripravi študijo o odstranjevanju vsebin in podatkov pred in med pandemijo COVID-19 na podlagi postopkov avtomatiziranega odločanja in o deležu neupravičenih odstranitev (lažni pozitivni rezultati), zajetih v številu odstranjenih vsebin; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj obravnava vse večje razlike in razdrobljenost nacionalnih predpisov držav članic ter sprejme jasna in predvidljiva usklajena pravila ter pregleden, učinkovit in sorazmeren mehanizem prijave in ukrepanja; meni, da bi moral zagotoviti zadostne zaščitne ukrepe, uporabnikom omogočiti, da spletne posrednike obvestijo o tem, da obstajajo potencialno nezakonite spletne vsebine ali dejavnosti, ter jim pomagati, da se hitro odzovejo in so pri ukrepih, ki jih sprejmejo v zvezi s potencialno nezakonitimi vsebinami, bolj pregledni; nadalje meni, da bi morali biti ti ukrepi tehnološko nevtralni in zlahka dostopni vsem akterjem, da bi zagotovili visoko raven varstva uporabnikov in potrošnikov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja, da mora biti ta mehanizem prijave in ukrepanja osredotočen na človeka; poudarja, da je treba uvesti zaščitne ukrepe proti zlorabi sistema, tudi proti ponavljajočim se lažnim prijavam, nepoštenim poslovnim praksam in drugim naklepnim dejanjem; poziva Komisijo, naj zagotovi dostop do preglednih, učinkovitih, pravičnih in hitrih mehanizmov za protiprijavo in pritožbe ter mehanizmov za izvensodno reševanje sporov in naj omogoči sodno varstvo zoper odstranitev vsebin, da bo zagotovljena pravica do učinkovitega pravnega sredstva; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja prizadevanja, da bi odstranjevanje vsebin postalo pregledno; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo javno dostopna poročila, ki bodo vsebovala informacije o mehanizmih prijave in ukrepanja, kot so število prijav, vrsta subjektov, ki poročajo o vsebini, vrsta vsebine, ki je predmet pritožbe, odzivni čas posrednika, število pritožb in število primerov, ko je bila vsebina napačno opredeljena kot nezakonita ali nezakonito deljena; |
| --- | --- |

54.

| 55. | je seznanjen z izzivi v zvezi s sodnimi odredbami, izdanimi v državah članicah, ki niso država izvora ponudnika storitve, in poudarja, da je treba to problematiko nadalje preučiti; vztraja, da se od ponudnikov storitev gostovanja ne sme zahtevati, da odstranijo informacije, ki so v njihovi državi izvora zakonite, ali da onemogočijo dostop do njih; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da so za izvajanje zakonodaje, odločanje o zakonitosti spletnih dejavnosti in vsebin ter odrejanje ponudnikom storitev gostovanja, naj odstranijo nezakonite vsebine ali onemogočijo dostop do njih, in za to, da so te odredbe točne, utemeljene in spoštujejo temeljne pravice, odgovorni neodvisni pristojni javni organi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da sta ohranitev zaščitnih ukrepov iz ureditve pravne odgovornosti spletnih posrednikov iz členov 12, 13 in 14 direktive o elektronskem poslovanju in prepoved splošnega nadzora iz njenega člena 15 ključna za spodbujanje prostega pretoka digitalnih storitev, zagotavljanje razpoložljivosti spletnih vsebin in varstvo temeljnih pravic uporabnikov in da ju je treba ohraniti; v zvezi s tem poudarja, da z morebitnim novim zakonodajnim aktom ali spremembo drugih delov direktive o elektronskem poslovanju ne bi smeli oslabiti ureditve pravne odgovornosti in prepovedi splošnega nadzora; |
| --- | --- |

57.

| 58. | je seznanjen z načelom, v skladu s katerim digitalne storitve, ki imajo nevtralno in pasivno vlogo, kot so zaledne in infrastrukturne storitve, niso odgovorne za vsebine, ki se prenašajo prek njihovih storitev, ker nimajo nadzora nad temi vsebinami, nimajo aktivne interakcije z njimi oziroma teh vsebin ne optimizirajo; vendar hkrati poudarja, da je treba v zvezi s tem aktivno in pasivno vlogo – ob upoštevanju sodne prakse Sodišča na tem področju – dodatno pojasniti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisijo, naj razmisli o tem, da bi od ponudnikov storitev gostovanja zahtevala, da morajo pristojnemu organu preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj nezakonite vsebine, ki bi lahko bile hudo kaznivo dejanje, ob njihovem odkritju prijaviti; |
| --- | --- |

59.

Spletne tržnice

| 60. | ugotavlja, da je to, da so se pojavili ponudniki spletnih storitev, kot so spletne tržnice, sicer prineslo koristi tako potrošnikom kot trgovcem, zlasti z vidika večje izbire, manjših stroškov in nižjih cen, a so potrošniki zaradi tega hkrati tudi bolj izpostavljeni zavajajočim poslovnim praksam vse večjega števila prodajalcev, tudi iz tretjih držav, ki lahko prek spleta ponujajo nezakonite, nevarne oziroma ponarejene proizvode in storitve, ki pogosto niso skladni s pravili in standardi Unije o varnosti proizvodov, ter pravic potrošnikov ne zagotavljajo v zadostni meri; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da bi morali biti potrošniki enako varni, ne glede na to, ali kupujejo prek spleta ali v trgovinah; poudarja, da je nesprejemljivo, da so potrošniki Unije izpostavljeni nezakonitim, ponarejenim in nevarnim proizvodom, ki vsebujejo nevarne kemikalije, ter drugim varnostnim tveganjem, ki ogrožajo zdravje ljudi; vztraja, da je treba uvesti ustrezne zaščitne ukrepe in ukrepe za varnost proizvodov in varstvo potrošnikov, da bi preprečili, da bi se na spletnih tržnicah prodajali neskladni proizvodi ali storitve, ter poziva Komisijo, naj okrepi ureditev odgovornosti za spletne tržnice; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja pomen pravil iz Uredbe (EU) 2019/1020 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov glede skladnosti proizvodov, ki v Unijo vstopajo iz tretjih držav; poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za izboljšanje skladnosti prodajalcev, ki imajo sedež zunaj Unije, oziroma, če ni proizvajalca, uvoznika ali distributerja, ki ima sedež v Uniji, z zakonodajo ter odpravi vsako sedanjo pravno vrzel, ki dobaviteljem s sedežem zunaj Unije omogoča, da evropskim potrošnikom prek spleta prodajajo proizvode, ki niso skladni s pravili Unije o varnosti in varstvu potrošnikov, ne da bi bili za to kaznovani ali odgovarjali za svoja dejanja, potrošniki pa nimajo na voljo pravnih sredstev za uveljavljanje svojih pravic ali povračilo morebitne škode; v zvezi s tem poudarja, da mora biti proizvajalce in prodajalce proizvodov iz tretjih držav vedno možno identificirati; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da morajo spletne tržnice obvestiti potrošnike takoj, ko je proizvod, ki so ga kupili, s tržnice umaknjen, po tem ko je bilo prijavljeno, da ni skladen s predpisi Unije o varnosti proizvodov ali varstvu potrošnikov; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da je treba poskrbeti za to, da ponudniki spletnih tržnic proizvode preverjajo v sistemu RAPEX in da takoj, ko ugotovijo, da je na njihovih platformah nezakonit, nevaren oziroma ponarejen proizvod, o tem obvestijo pristojne organe; |
| --- | --- |

64.

| 65. | meni, da bi morali ponudniki spletnih tržnic okrepiti sodelovanje z organi za nadzor trga in carinskimi organi, med drugim tako da bi si z njimi izmenjavali informacije o prodajalcu nezakonitih, nevarnih oziroma ponarejenih proizvodov; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva Komisijo, naj države članice spodbudi k temu, da sprejmejo več skupnih ukrepov za nadzor trga in okrepijo sodelovanje s carinskimi organi, da bo varnost proizvodov, ki se prodajajo prek spleta, preverjena, preden bodo prišli do potrošnika; poziva Komisijo, naj preveri, ali bi lahko vzpostavili mednarodno mrežo centrov za varstvo potrošnikov, ki bi potrošnikom v EU pomagala pri reševanju sporov s trgovci s sedežem v državah, ki niso članice EU; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo na področjih, na katerih spletne tržnice nudijo poklicne storitve, z ustreznimi zaščitnimi ukrepi in zahtevami po informacijah dosežena zadostna raven varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

67.

| 68. | meni, da bi moral biti cilj akta o digitalnih storitvah v okviru turističnega in prometnega trga zagotoviti pravno varnost in jasnost, in sicer z oblikovanjem okvira upravljanja, s katerim bi formalizirali sodelovanje med platformami ter nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, predvsem za izmenjavo primerov dobre prakse in določitev sklopa obveznih informacij, o katerih bi morale platforme za kratkoročni najem in mobilnost obvestiti svoje ponudnike storitev glede ustreznih nacionalnih, regionalnih in lokalnih predpisov; poziva Komisijo, naj še naprej odpravlja neupravičene omejitve, tako da svoja prizadevanja prilagodi posameznim sektorjem in jih usklajuje na ravni EU ter vanje vključi vse deležnike, da bi se v skladu s pravili enotnega trga dogovorili o sklopu meril (na primer o dovoljenjih, licencah ali po potrebi o lokalni ali nacionalni registrski številki ponudnika storitev), ki bi morala biti izpolnjena, da bi se lahko storitve ponujale na platformi za kratkoročni najem ali mobilnost; poudarja, kako pomembno je, da se nobenemu ponudniku storitev ne naložijo nesorazmerne obveznosti obveščanja in nepotrebno upravno breme, zlasti ne sodelovalnim ponudnikom ter malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva, naj se z aktom o digitalnih storitvah v skladu z evropskim zelenim dogovorom spodbujata trajnostna rast in trajnostnost e-trgovanja; poudarja, kako pomembne so spletne tržnice za promocijo trajnostnih proizvodov in storitev ter spodbujanje trajnostne potrošnje; poziva, naj se sprejmejo ukrepi za spoprijemanje z zavajajočimi praksami in dezinformacijami v zvezi s proizvodi in storitvami, ki se prodajajo prek spleta, vključno z lažnimi okoljskimi trditvami, hkrati pa poziva ponudnike spletnih tržnic, naj spodbujajo trajnostnost e-trgovanja, tako da potrošnikom zagotovijo jasne in lahko razumljive informacije o tem, kako proizvodi ali storitve, ki jih kupujejo prek spleta, vplivajo na okolje; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisijo, naj temeljito preuči, ali je veljavni pravni okvir, ki se nanaša na spletno prodajo, jasen in dosleden, da bi ugotovila, ali obstajajo vrzeli in nedoslednosti ter ali se ne izvaja učinkovito; poziva Komisijo, naj temeljito analizira, v kakšnem odnosu je akt o digitalnih storitvah z zakonodajo Unije o varnosti proizvodov in kemikalijah; poziva Komisijo, naj poskrbi za to, da bodo nova pravila o spletnih tržnicah skladna s pregledom Direktive 2001/95/ES (19) (direktiva o splošni varnosti proizvodov) in Direktive 85/374/EGS (20) (direktiva o odgovornosti za proizvode); |
| --- | --- |

70.

| 71. | ugotavlja, da še vedno obstajajo težave glede zlorabe ali napačne uporabe sporazumov o selektivni distribuciji pri zmanjševanju čezmejne dostopnosti proizvodov in storitev na enotnem trgu in med platformami; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem ukrepa v okviru morebitnega širšega pregleda splošnih skupinskih izjem in drugih politik na podlagi člena 101 PDEU ter tega ne vključi v akt o digitalnih storitvah; |
| --- | --- |

71.

Predhodna ureditev sistemskih operaterjev

| 72. | ugotavlja, da so za nekatere trge danes značilni veliki operaterji z znatnimi omrežnimi učinki, ki lahko delujejo kot dejanski „spletni vratarji“ digitalnega gospodarstva (v nadaljnjem besedilu: sistemski operaterji); poudarja, kako pomembni sta poštena in učinkovita konkurenca med spletnimi operaterji s pomembno digitalno prisotnostjo in drugimi ponudniki za spodbujanje blaginje potrošnikov; poziva Komisijo, naj temeljito analizira različne težave, ki so bile doslej ugotovljene na trgu, in njihove posledice, tudi za potrošnike, mala in srednja podjetja ter notranji trg; |
| --- | --- |

72.

| 73. | meni, da bi lahko z zmanjšanjem ovir za vstop na trg in ureditvijo sistemskih operaterjev z instrumentom notranjega trga, ki bi določal predhodne regulativne ukrepe za te sistemske operaterje z znatno tržno močjo, omogočili vstop novih udeležencev na trg, vključno z malimi, srednjimi in zagonskimi podjetji ter podjetniki, s čimer bi povečali izbiro za potrošnike in bolj spodbudili inovacije, kot je to mogoče zgolj z izvajanjem konkurenčnega prava; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pozdravlja javno posvetovanje Komisije o možnosti, da se prek prihodnjega akta o digitalnih storitvah uvede ciljno usmerjena predhodna ureditev za reševanje sistemskih vprašanj, značilnih za digitalne trge; poudarja, da se ureditev notranjega trga in politika konkurence dopolnjujeta, kot je poudarjeno v poročilu posebnih svetovalcev Komisije z naslovom Politika konkurence za digitalno dobo; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisijo, naj „sistemske operaterje“ opredeli na podlagi jasnih kazalnikov; |
| --- | --- |

75.

| 76. | meni, da bi morala predhodna ureditev temeljiti na Uredbi (EU) 2019/1150 (uredba o odnosih med platformami in podjetji), ukrepi pa bi morali biti v skladu s protimonopolnimi pravili Unije in konkurenčno politiko Unije, ki je trenutno v postopku pregleda, da bi bolje obravnavali izzive v digitalni dobi; nadalje meni, da bi bilo treba prek predhodne ureditve zagotoviti poštene pogoje trgovanja, ki bi veljali za vse operaterje, vključno z morebitnimi dodatnimi zahtevami in zaprtim seznamom pozitivnih in negativnih ukrepov, ki jih morajo ti operaterji upoštevati in/ali jih ne smejo izvajati; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo, naj zlasti analizira pomanjkanje preglednosti priporočilnih sistemov za sistemske operaterje, vključno s pravili in merili za delovanje teh sistemov, ter ali bi bilo treba uvesti dodatne obveznosti glede preglednosti in zahteve glede obveščanja; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poudarja, da se je s tem, ko so bili v drugih sektorjih uvedeni predhodni regulativni ukrepi, izboljšala konkurenca v njih; ugotavlja, da bi lahko – ob upoštevanju posebnosti digitalnega sektorja – oblikovali podoben okvir za opredelitev sistemskih operaterjev, ki delujejo kot vratarji; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opozarja, da velikost poslovnih uporabnikov sistemskih operaterjev sega od multinacionalk do mikropodjetij; poudarja, da predhodna ureditev sistemskih operaterjev ne bi smela privesti do zmanjšanja dodatnih zahtev za podjetja, ki jih uporabljajo; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poudarja, da lahko to, da sistemski operaterji kopičijo in zbirajo ogromne količine podatkov ter jih uporabljajo, da bi svoje dejavnosti z enega trga širili na drugega, pa tudi to, da so lahko uporabniki poleg tega prisiljeni, da za e-identifikacijo na več platformah uporabljajo enega samega operaterja, povzroči neravnovesja v pogajalski moči in s tem izkrivljanje konkurence na enotnem trgu; meni, da sta večja preglednost in izmenjava podatkov med sistemskimi operaterji in pristojnimi organi ključni, da bo lahko ureditev predhodnih pravil uspešno delovala; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, da je interoperabilnost ključnega pomena, da se omogoči konkurenčnost trga, uporabnikom pa izbira in inovativne storitve, pa tudi da se zmanjša tveganje učinka vezanosti za uporabnike in potrošnike; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezno raven interoperabilnosti med sistemskimi operaterji ter preuči različne tehnologije ter odprte standarde in protokole, vključno z možnostjo vzpostavitve tehničnega vmesnika (vmesnik za aplikacijsko programiranje); |
| --- | --- |

81.

Nadzor, sodelovanje in izvrševanje

| 82. | meni, da sta glede na čezmejno naravo digitalnih storitev učinkovit nadzor in sodelovanje med državami članicami, med drugim v obliki izmenjave informacij in primerov dobre prakse, ključna za ustrezno izvrševanje akta o digitalnih storitvah; poudarja, da zaradi nepopolnega prenosa, izvajanja in izvrševanja zakonodaje Unije v državah članicah na enotnem digitalnem trgu nastajajo neupravičene ovire; poziva Komisijo, naj te ovire odpravlja v tesnem sodelovanju z državami članicami; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice nacionalnim nadzornim organom zagotovile ustrezna finančna sredstva in človeške vire ter izvršilna pooblastila, da bodo lahko učinkovito opravljali svoje naloge in prispevali k njihovemu delu; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poudarja, da je za učinkovito izvrševanje akta o digitalnih storitvah ključno, da nacionalni organi ter organi drugih držav članic, civilna družba in potrošniške organizacije med seboj sodelujejo; predlagala, da se načelo države izvora v večji meri uporablja, tako da se okrepi sodelovanje med državami članicami, da bi izboljšali regulativni nadzor nad digitalnimi storitvami in zagotovili učinkovit kazenski pregon v čezmejnih primerih; poziva države članice, naj zbirajo in poskrbijo za izmenjavo primerov dobre prakse ter informacij med nacionalnimi regulatorji ter regulatorjem in pravnim organom omogočijo, da varno in interoperabilno komunicirajo med seboj; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva Komisijo, naj oceni, kateri model nadzora in izvrševanja bi bil najprimernejši za uporabo določb v zvezi z aktom o digitalnih storitvah, ter razmisli o tem, da bi vzpostavila mešani sistem, ki bi temeljil na usklajevanju in sodelovanju nacionalnih organov in organov Unije, da bi zagotovili učinkovit nadzor izvrševanja in učinkovito izvajanje akta o digitalnih storitvah; meni, da bi morali biti v pristojnosti tega nadzornega sistema nadzor, skladnost, spremljanje in izvajanje akta o digitalnih storitvah ter da bi morali imeti dodatna pooblastila za izvajanje čezmejnih pobud in preiskav ter pooblastila za izvrševanje in revizijo; |
| --- | --- |

85.

| 86. | meni, da bi bilo treba pri usklajevanju na ravni EU v sodelovanju z mrežo nacionalnih organov prednostno reševati kompleksna čezmejna vprašanja; |
| --- | --- |

86.

| 87. | opozarja, da je treba olajšati izmenjavo neosebnih podatkov in spodbujati dialog z deležniki; poleg tega spodbuja, da bi za lažjo izmenjavo tovrstnih podatkov z javnimi ustanovami, raziskovalci, nevladnimi organizacijami in univerzami za raziskovalne namene ustanovili in vzdrževali evropski repozitorij raziskav; poziva Komisijo, naj za vzpostavitev takšnega orodja kot podlago uporabi obstoječe primere dobre prakse in pobude, kot sta opazovalnica za platforme ali opazovalnica EU za blokovne verige; |
| --- | --- |

87.

| 88. | meni, da bi morala imeti Komisija možnost, da državam članicam prek Skupnega raziskovalnega središča na njihovo prošnjo ponudi strokovno pomoč pri analizi tehnoloških, upravnih ali drugih vprašanj v zvezi z izvrševanjem zakonodaje o enotnem digitalnem trgu; ter poziva nacionalne regulatorje in Komisijo, naj malim in srednjim podjetjem v Uniji nadalje svetujejo in pomagajo v zvezi z njihovimi pravicami; |
| --- | --- |

88.

| 89. | Komisijo poziva, naj okrepi in posodobi obstoječi okvir Unije za alternativno reševanje sporov v okviru direktive o elektronskem poslovanju, ob upoštevanju sprememb v okviru Direktive 2013/11/EU (21), in sodnih postopkov, da se omogoči učinkovito izvrševanje in pravna sredstva za povračilo škode potrošnikom; poudarja, da je treba potrošnikom pomagati pri uporabi sodnega sistema; meni, da ob morebitnem pregledu ne bi smelo biti oslabljeno pravno varstvo, ki ga malim podjetjem in trgovcem zagotavljajo nacionalni pravni sistemi; |
| --- | --- |

89.

Končni vidiki

| 90. | meni, da bi morali finančne posledice zahtevanega predloga kriti z ustrezno dodelitvijo proračunskih sredstev; |
| --- | --- |

90.

o

o o

| 91. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji, Svetu ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

91.

---

(1)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(2)  UL L 186, 11.7.2019, str. 57.

(3)  UL L 136, 22.5.2019, str. 1.

(4)  UL L 136, 22.5.2019, str. 28.

(5)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

(6)  UL L 169, 25.6.2019, str. 1.

(7)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(8)  UL C 50 E, 21.2.2012, str. 1.

(9)  UL C 331, 18.9.2018, str. 135.

(10)  UL L 63, 6.3.2018, str. 50.

(11)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(12)  UL L 130, 17.5.2019, str. 92.

(13)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(14)  UL L 77, 27.3.1996, str. 20.

(15)  UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

(16)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(17)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/654180/EPRS_STU(2020)654180_EN.pdf

(18)  Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73).

(19)  Direktiva 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (UL L 11, 15.1.2002, str. 4).

(20)  Direktiva Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (UL L 210, 7.8.1985, str. 29).

(21)  Direktiva 2013/11/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o alternativnem reševanju potrošniških sporov ter spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2009/22/ES (Direktiva o alternativnem reševanju potrošniških sporov) (UL L 165, 18.6.2013, str. 63).

---

PRILOGA K RESOLUCIJI:

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

I.   SPLOŠNA NAČELA

Sveženj akta o digitalnih storitvah bi moral prispevati h krepitvi notranjega trga z zagotavljanjem prostega pretoka digitalnih storitev in svobode gospodarske pobude, obenem pa zagotavljati visoko raven varstva potrošnikov, tudi z izboljšanjem pravic, zaupanja in varnosti uporabnikov na spletu.

Akt o digitalnih storitvah bi moral – ob upoštevanju specifične narave spletnega okolja – zagotavljati, da se gospodarske dejavnosti na spletu in zunaj njega obravnavajo enako in imajo enake konkurenčne pogoje, kar se v celoti odraža v načelu „kar je nezakonito zunaj spleta, je nezakonito tudi na spletu“.

Z aktom o digitalnih storitvah bi bilo treba potrošnikom in gospodarskim subjektom, zlasti mikro-, malim in srednjim podjetjem, zagotoviti pravno varnost in preglednost. Poleg tega bi moral prispevati k podpiranju inovacij ter odpravljanju neupravičenih in nesorazmernih ovir in omejitev pri zagotavljanju digitalnih storitev.

Ne bi smel posegati v široki okvir temeljnih pravic in svoboščin uporabnikov in potrošnikov, kot so varstvo zasebnosti in osebnih podatkov, nediskriminacija, dostojanstvo, svoboda izražanja in pravica do učinkovitega pravnega sredstva.

Akt o digitalnih storitvah bi moral temeljiti na pravilih, ki se zdaj uporabljajo za spletne platforme, in sicer na direktivi o elektronskem poslovanju in uredbi o odnosih med platformami in podjetji.

Zajemati pa bi moral:

| — | celovit pregled direktive o elektronskem poslovanju, ki bo temeljil na členih 53(1), 62 in 114 PDEU ter zajemal:






  — | revidiran okvir z jasnimi obveznostmi glede preglednosti in informacij, |
| --- | --- | --- |

—

celovit pregled direktive o elektronskem poslovanju, ki bo temeljil na členih 53(1), 62 in 114 PDEU ter zajemal:

—

revidiran okvir z jasnimi obveznostmi glede preglednosti in informacij,

| — | jasne in podrobno opisane postopke in ukrepe v zvezi z učinkovitim obravnavanjem in odstranjevanjem nezakonitih spletnih vsebin, vključno z usklajenim in pravno zavezujočim evropskim mehanizmom prijave in ukrepanja, |
| --- | --- |

—

jasne in podrobno opisane postopke in ukrepe v zvezi z učinkovitim obravnavanjem in odstranjevanjem nezakonitih spletnih vsebin, vključno z usklajenim in pravno zavezujočim evropskim mehanizmom prijave in ukrepanja,

| — | učinkovit nadzor, sodelovanje ter sorazmerne, učinkovite in odvračilne sankcije, |
| --- | --- |

—

učinkovit nadzor, sodelovanje ter sorazmerne, učinkovite in odvračilne sankcije,

| — | pravni instrument notranjega trga, ki bo temeljil na členu 114 PDEU in s katerim bodo določene predhodne obveznosti velikih platform, ki imajo v digitalnem ekosistemu vlogo vratarja (sistemski operaterji), dopolnjeval pa ga bo učinkovit institucionalni mehanizem izvrševanja. |
| --- | --- |

—

pravni instrument notranjega trga, ki bo temeljil na členu 114 PDEU in s katerim bodo določene predhodne obveznosti velikih platform, ki imajo v digitalnem ekosistemu vlogo vratarja (sistemski operaterji), dopolnjeval pa ga bo učinkovit institucionalni mehanizem izvrševanja.

II.   PODROČJE UPORABE

Zaradi pravne varnosti bi moralo biti v aktu o digitalnih storitvah pojasnjeno, katere digitalne storitve spadajo na področje njegove uporabe. Slediti bi moral horizontalni naravi direktive o elektronskem poslovanju, uporabljati pa se ne bi smel le za spletne platforme, temveč za vse ponudnike storitev informacijske družbe, kot je opredeljeno v pravu Unije.

Uporaba enotnega pristopa za vse ni priporočljiva. Za digitalne storitve, ki jih eno podjetje nudi drugemu podjetju, storitve, ki imajo le omejen dostop do tretjih oseb ali širše javnosti ali pa ga sploh nimajo, ter storitve, ki so neposredno namenjene potrošnikom in širši javnosti, bodo morda potrebni različni ukrepi.

Ozemeljsko področje uporabe akta o digitalnih storitvah bi bilo treba razširiti, da bi zajemalo tudi dejavnosti gospodarskih družb, ponudnikov storitev in storitev informacijske družbe s sedežem v tretjih državah, če ponujajo storitve ali blago potrošnikom ali uporabnikom v Uniji in če so storitve ali blago namenjeni njim.

Če bo Komisija po pregledu akta o digitalnih storitvah menila, da bi bilo treba z njim spremeniti prilogo k direktivi o elektronskem poslovanju v zvezi z odstopanji, določenimi v njej, zlasti ne bi smel spremeniti odstopanja glede pogodbenih obveznosti v zvezi s potrošniškimi pogodbami.

Z aktom bi bilo treba zagotoviti, da bodo Unija in države članice ohranile visoko raven varstva potrošnikov in da bodo lahko države članice uresničevale legitimne cilje javnega interesa, kadar je to potrebno, in sicer sorazmerno in v skladu s pravom Unije.

V aktu o digitalnih storitvah bi bilo treba nadalje na usklajen način opredeliti, v kakšnem odnosu so njegove določbe z drugimi pravnimi instrumenti, namenjeni spodbujanju prostega pretoka storitev, da se, kjer je to potrebno, pojasni, kateri pravni sistem se bo uporabljal za poklicne in nepoklicne storitve v vseh sektorjih, vključno z dejavnostmi, povezanimi s storitvami prevoza in kratkoročnega oddajanja v najem.

Poleg tega bi bilo treba v njem tudi na usklajen način pojasniti, v kakšnem odnosu so njegove določbe z nedavno sprejetimi pravili, med drugim o geografskem blokiranju, varnosti proizvodov, nadzoru trga, odnosih med platformami in podjetji, varstvu potrošnikov, prodaji blaga in dobavi digitalne vsebine in digitalnih storitev (1), ter drugimi napovedanimi pobudami, kot je regulativni okvir za umetno inteligenco.

Akt o digitalnih storitvah bi se moral uporabljati brez poseganja v pravila, določena v drugih instrumentih, kot so splošna uredba o varstvu podatkov, Direktiva (EU) 2019/790 (direktiva o avtorskih pravicah) in Direktiva 2010/13/EU (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah).

III.   OPREDELITVE

S pomočjo opredelitev iz akta o digitalnih storitvah bi bilo treba:

| — | pojasniti, v kolikšni meri na njegovo področje uporabe spadajo tudi nove digitalne storitve, kot so družbeni mediji, storitve sodelovalnega gospodarstva, iskalniki, brezžične dostopne točke (wifi), spletno oglaševanje, storitve v oblaku, spletno gostovanje, sporočilne storitve, trgovine z aplikacijami, orodja za primerjavo, storitve, ki temeljijo na umetni inteligenci, omrežja za dostavo vsebine in storitve domenskih imen, |
| --- | --- |

—

pojasniti, v kolikšni meri na njegovo področje uporabe spadajo tudi nove digitalne storitve, kot so družbeni mediji, storitve sodelovalnega gospodarstva, iskalniki, brezžične dostopne točke (wifi), spletno oglaševanje, storitve v oblaku, spletno gostovanje, sporočilne storitve, trgovine z aplikacijami, orodja za primerjavo, storitve, ki temeljijo na umetni inteligenci, omrežja za dostavo vsebine in storitve domenskih imen,

| — | pojasniti naravo posrednikov gostovanja vsebin (besedilnih, slikovnih, video- ali avdiovsebin) na eni strani in komercialnih spletnih tržnic (ki prodajajo blago, med drugim blago z digitalnimi elementi, ali storitve) na drugi, |
| --- | --- |

—

pojasniti naravo posrednikov gostovanja vsebin (besedilnih, slikovnih, video- ali avdiovsebin) na eni strani in komercialnih spletnih tržnic (ki prodajajo blago, med drugim blago z digitalnimi elementi, ali storitve) na drugi,

| — | pojasniti razliko med gospodarskimi dejavnostmi in vsebinami ali transakcijami, ki se zagotavljajo proti plačilu, kot jih je opredelilo Sodišče, kar zajema tudi prakse oglaševanja in trženja, na eni strani ter negospodarskimi dejavnostmi in vsebinami na drugi, |
| --- | --- |

—

pojasniti razliko med gospodarskimi dejavnostmi in vsebinami ali transakcijami, ki se zagotavljajo proti plačilu, kot jih je opredelilo Sodišče, kar zajema tudi prakse oglaševanja in trženja, na eni strani ter negospodarskimi dejavnostmi in vsebinami na drugi,

| — | pojasniti, kaj spada v okvir opredelitve nezakonitih vsebin, tako da se jasno navede, da opredelitev nezakonitih vsebin zajema tudi kršitev pravil Unije o varstvu potrošnikov, varnosti proizvodov ali ponudbi ali prodaji živilskih ali tobačnih izdelkov, kozmetike in ponarejenih zdravil ter proizvodov, narejenih iz prostoživečih živali, |
| --- | --- |

—

pojasniti, kaj spada v okvir opredelitve nezakonitih vsebin, tako da se jasno navede, da opredelitev nezakonitih vsebin zajema tudi kršitev pravil Unije o varstvu potrošnikov, varnosti proizvodov ali ponudbi ali prodaji živilskih ali tobačnih izdelkov, kozmetike in ponarejenih zdravil ter proizvodov, narejenih iz prostoživečih živali,

| — | opredeliti „sistemskega operaterja“, tako da se določi sklop jasnih kazalnikov, s pomočjo katerih bodo lahko regulativni organi opredelili platforme, ki imajo pomemben položaj na trgu ter vlogo vratarja in torej sistemsko vlogo v digitalnem gospodarstvu. Pri teh kazalnikih bi lahko upoštevali naslednje: ali je podjetje zelo dejavno na večstranskih trgih ali lahko veže uporabnike in potrošnike nase, velikost njegove mreže (število uporabnikov) in prisotnost omrežnih učinkov, ovire za vstop, njegovo finančno moč, ali lahko dostopa do podatkov, zbiranje in združevanje podatkov iz različnih virov, vertikalno povezovanje in njegovo vlogo neizogibnega partnerja, pa tudi, ali so njegove dejavnosti pomembne za dostop tretjih strani do dobav blaga in storitev ali trgov itd., |
| --- | --- |

—

opredeliti „sistemskega operaterja“, tako da se določi sklop jasnih kazalnikov, s pomočjo katerih bodo lahko regulativni organi opredelili platforme, ki imajo pomemben položaj na trgu ter vlogo vratarja in torej sistemsko vlogo v digitalnem gospodarstvu. Pri teh kazalnikih bi lahko upoštevali naslednje: ali je podjetje zelo dejavno na večstranskih trgih ali lahko veže uporabnike in potrošnike nase, velikost njegove mreže (število uporabnikov) in prisotnost omrežnih učinkov, ovire za vstop, njegovo finančno moč, ali lahko dostopa do podatkov, zbiranje in združevanje podatkov iz različnih virov, vertikalno povezovanje in njegovo vlogo neizogibnega partnerja, pa tudi, ali so njegove dejavnosti pomembne za dostop tretjih strani do dobav blaga in storitev ali trgov itd.,

| — | poskusiti kodificirati odločbe Sodišča, kadar je potrebno, pri tem pa ustrezno upoštevati številne različne zakonodajne akte, v katerih se te opredelitve uporabljajo. |
| --- | --- |

—

poskusiti kodificirati odločbe Sodišča, kadar je potrebno, pri tem pa ustrezno upoštevati številne različne zakonodajne akte, v katerih se te opredelitve uporabljajo.

IV.   OBVEZNOSTI GLEDE PREGLEDNOSTI IN ZAGOTAVLJANJA INFORMACIJ

Akt o digitalnih storitvah bi moral določiti jasne in sorazmerne obveznosti glede preglednosti in zagotavljanja informacij. Zaradi teh obveznosti ne bi smela biti uvedena nova odstopanja ali nove izjeme v sedanjem sistemu odgovornosti, določenem v členih 12, 13 in 14 direktive o elektronskem poslovanju, pri čemer bi morale te obveznosti zajemati naslednje vidike:

1.   Zahteve po splošnih informacijah

Z revidiranimi določbami direktive o elektronskem poslovanju bi bilo treba zahteve po splošnih informacijah okrepiti z naslednjimi obveznostmi:

| — | zahteve po informacijah iz členov 5, 6 in 10 direktive o elektronskem poslovanju bi bilo treba okrepiti; |
| --- | --- |

—

zahteve po informacijah iz členov 5, 6 in 10 direktive o elektronskem poslovanju bi bilo treba okrepiti;

| — | za poslovne uporabnike bi bilo treba uvesti načelo poznavanja poslovnih strank, ki je omejeno na neposredne poslovne odnose ponudnika gostovanja; ponudniki gostovanja bi morali identifikacijske podatke, ki jih predložijo njihovi poslovni uporabniki, primerjati z identifikacijskimi in registracijskimi podatkovnimi zbirkami EU o DDV in gospodarskih subjektih, kadar obstaja identifikacijska številka za DDV ali številka EORI; kadar je podjetje oproščeno plačila DDV ali registracije EORI, je treba predložiti dokazilo o identifikaciji; kadar poslovni uporabnik nastopa kot zastopnik za druga podjetja, bi se moral prijaviti kot tak; ponudniki gostovanja bi morali svoje poslovne uporabnike prositi, naj zagotovijo, da bodo vse posredovane informacije točne in posodobljene (ob upoštevanju morebitnih sprememb), ponudnikom storitev pa ne bi smeli dovoliti, da storitve ponujajo poslovnim uporabnikom, če so te informacije nepopolne ali če so pristojni organi obvestili ponudnika gostovanja, da je identiteta njihovega poslovnega uporabnika lažna, zavajajoča ali kako drugače neveljavna; |
| --- | --- |

—

za poslovne uporabnike bi bilo treba uvesti načelo poznavanja poslovnih strank, ki je omejeno na neposredne poslovne odnose ponudnika gostovanja; ponudniki gostovanja bi morali identifikacijske podatke, ki jih predložijo njihovi poslovni uporabniki, primerjati z identifikacijskimi in registracijskimi podatkovnimi zbirkami EU o DDV in gospodarskih subjektih, kadar obstaja identifikacijska številka za DDV ali številka EORI; kadar je podjetje oproščeno plačila DDV ali registracije EORI, je treba predložiti dokazilo o identifikaciji; kadar poslovni uporabnik nastopa kot zastopnik za druga podjetja, bi se moral prijaviti kot tak; ponudniki gostovanja bi morali svoje poslovne uporabnike prositi, naj zagotovijo, da bodo vse posredovane informacije točne in posodobljene (ob upoštevanju morebitnih sprememb), ponudnikom storitev pa ne bi smeli dovoliti, da storitve ponujajo poslovnim uporabnikom, če so te informacije nepopolne ali če so pristojni organi obvestili ponudnika gostovanja, da je identiteta njihovega poslovnega uporabnika lažna, zavajajoča ali kako drugače neveljavna;

| — | ukrep izključitve iz zgoraj navedenih storitev bi se moral uporabljati le za pogodbena razmerja med podjetji in ne bi smel posegati v pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov. Navedeni ukrep ne bi smel posegati v zaščito spletne anonimnosti za uporabnike, ki niso poslovni uporabniki. V okviru novih zahtev po splošnih informacijah bi bilo treba dodatno okrepiti člene 5, 6 in 10 direktive o elektronskem poslovanju, da bi te ukrepe uskladili z zahtevami po informacijah, določenimi v nedavno sprejeti zakonodaji, zlasti Direktivi 93/13/EEC (2) (direktivi o nedovoljenih pogojih v pogodbah), Direktivi 2011/83/EU (3) (direktiva o pravicah potrošnikov) in uredbi o odnosih med platformami in podjetji; |
| --- | --- |

—

ukrep izključitve iz zgoraj navedenih storitev bi se moral uporabljati le za pogodbena razmerja med podjetji in ne bi smel posegati v pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov. Navedeni ukrep ne bi smel posegati v zaščito spletne anonimnosti za uporabnike, ki niso poslovni uporabniki. V okviru novih zahtev po splošnih informacijah bi bilo treba dodatno okrepiti člene 5, 6 in 10 direktive o elektronskem poslovanju, da bi te ukrepe uskladili z zahtevami po informacijah, določenimi v nedavno sprejeti zakonodaji, zlasti Direktivi 93/13/EEC (2) (direktivi o nedovoljenih pogojih v pogodbah), Direktivi 2011/83/EU (3) (direktiva o pravicah potrošnikov) in uredbi o odnosih med platformami in podjetji;

| — | člen 5 direktive o elektronskem poslovanju bi bilo treba nadalje posodobiti tako, da bi se od ponudnikov digitalnih storitev zahtevalo, da potrošnikom zagotovijo neposredna in učinkovita komunikacijska sredstva, kot so elektronski kontaktni obrazci, klepetalnice, neposredna sporočila ali povratni telefonski klic, pri čemer morajo biti informacije o teh komunikacijskih sredstvih potrošnikom dostopne na jasen in razumljiv način. |
| --- | --- |

—

člen 5 direktive o elektronskem poslovanju bi bilo treba nadalje posodobiti tako, da bi se od ponudnikov digitalnih storitev zahtevalo, da potrošnikom zagotovijo neposredna in učinkovita komunikacijska sredstva, kot so elektronski kontaktni obrazci, klepetalnice, neposredna sporočila ali povratni telefonski klic, pri čemer morajo biti informacije o teh komunikacijskih sredstvih potrošnikom dostopne na jasen in razumljiv način.

2.   Pošteni pogodbeni in splošni pogoji

Akt o digitalnih storitvah bi moral določiti minimalne standarde za ponudnike storitev, da bodo sprejeli poštene, dostopne, nediskriminatorne in pregledne pogodbene in splošne pogoje, ki izpolnjujejo vsaj naslednje zahteve:

| — | jasni in nedvoumni pogodbeni in splošni pogoji se zapišejo v preprostem in razumljivem jeziku; |
| --- | --- |

—

jasni in nedvoumni pogodbeni in splošni pogoji se zapišejo v preprostem in razumljivem jeziku;

| — | v pogodbenih in splošnih pogojih se izrecno navede, kaj po zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji spada med nezakonite vsebine ali vedenje, in pojasni pravne posledice za uporabnike, ki zavestno shranjujejo ali nalagajo nezakonite vsebine; |
| --- | --- |

—

v pogodbenih in splošnih pogojih se izrecno navede, kaj po zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji spada med nezakonite vsebine ali vedenje, in pojasni pravne posledice za uporabnike, ki zavestno shranjujejo ali nalagajo nezakonite vsebine;

| — | uporabniki so obveščeni vsakič, ko se bistveno spremenijo pogodbeni in splošni pogoji, ki lahko vplivajo na pravice uporabnikov, in zagotovijo se pojasnila v zvezi s tem; |
| --- | --- |

—

uporabniki so obveščeni vsakič, ko se bistveno spremenijo pogodbeni in splošni pogoji, ki lahko vplivajo na pravice uporabnikov, in zagotovijo se pojasnila v zvezi s tem;

| — | zagotovi se, da se vnaprej oblikovane standardne klavzule v pogodbenih in splošnih pogojih, o katerih se stranki nista dogovorili posamično in vnaprej, vključno z licenčnimi pogodbami s končnim uporabnikom, začnejo s kratko izjavo na podlagi usklajene predloge, ki jo določi Komisija; |
| --- | --- |

—

zagotovi se, da se vnaprej oblikovane standardne klavzule v pogodbenih in splošnih pogojih, o katerih se stranki nista dogovorili posamično in vnaprej, vključno z licenčnimi pogodbami s končnim uporabnikom, začnejo s kratko izjavo na podlagi usklajene predloge, ki jo določi Komisija;

| — | zagotovi se, da je postopek preklica enako enostaven kot postopek vpisa (brez „temnih vzorcev“ ali drugega vpliva na odločitve potrošnikov); |
| --- | --- |

—

zagotovi se, da je postopek preklica enako enostaven kot postopek vpisa (brez „temnih vzorcev“ ali drugega vpliva na odločitve potrošnikov);

| — | kjer se uporabljajo avtomatizirani sistemi, se v pogodbenih in splošnih pogojih jasno in nedvoumno opredelijo vhodni in ciljni izhodni podatki njihovih avtomatiziranih sistemov ter glavni parametri za razvrščanje ter razlogi za relativno pomembnost teh glavnih parametrov, hkrati pa zagotovi skladnost z uredbo o odnosih med platformami in podjetji; |
| --- | --- |

—

kjer se uporabljajo avtomatizirani sistemi, se v pogodbenih in splošnih pogojih jasno in nedvoumno opredelijo vhodni in ciljni izhodni podatki njihovih avtomatiziranih sistemov ter glavni parametri za razvrščanje ter razlogi za relativno pomembnost teh glavnih parametrov, hkrati pa zagotovi skladnost z uredbo o odnosih med platformami in podjetji;

| — | zagotovi se, da so zahteve o pogodbenih in splošnih pogojih skladne z zahtevami glede informacij, določenimi z zakonodajo Unije, in jih dopolnjujejo, vključno z informacijami iz direktive o nedovoljenih pogojih v pogodbah, direktive o nepoštenih poslovnih praksah, direktive o pravicah potrošnikov, kot je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2019/2161, in splošno uredbo o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

—

zagotovi se, da so zahteve o pogodbenih in splošnih pogojih skladne z zahtevami glede informacij, določenimi z zakonodajo Unije, in jih dopolnjujejo, vključno z informacijami iz direktive o nedovoljenih pogojih v pogodbah, direktive o nepoštenih poslovnih praksah, direktive o pravicah potrošnikov, kot je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2019/2161, in splošno uredbo o varstvu podatkov.

3.   Zahteve glede preglednosti komercialnih sporočil

| — | V revidiranih določbah direktive o elektronskem poslovanju bi bilo treba okrepiti sedanje zahteve glede preglednosti v zvezi s komercialnimi, tako da se določijo načela vgrajene in privzete preglednosti. |
| --- | --- |

—

V revidiranih določbah direktive o elektronskem poslovanju bi bilo treba okrepiti sedanje zahteve glede preglednosti v zvezi s komercialnimi, tako da se določijo načela vgrajene in privzete preglednosti.

| — | Predlagani ukrepi bi morali izhajati iz člena 6 in 7 direktive o elektronskem poslovanju in z njimi bi bilo treba vzpostaviti nov okvir za odnose med platformami in potrošniki, kar zadeva preglednost v zvezi s spletnim oglaševanjem, digitalnimi dregljaji, mikrociljanjem, priporočilnimi sistemi za oglaševanje in prednostno obravnavo. Ti ukrepi bi morali:






  — | zajemati obveznost razkritja jasno opredeljenih vrst informacij o spletnem oglaševanju, da se omogočita učinkovita revizija in nadzor, kot so informacije o identiteti oglaševalca ter neposrednih in posrednih plačilih ali drugih plačilih, ki jih prejmejo ponudniki storitev; tako bi potrošnikom in javnim organom tudi omogočili, da ugotovijo, kdo bi moral na primer prevzeti odgovornost za lažne ali zavajajoče oglase; ukrepi bi morali prispevati tudi k temu, da se storitve oglaševanja ne bi mogle uporabljati za financiranje nezakonitih dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

—

Predlagani ukrepi bi morali izhajati iz člena 6 in 7 direktive o elektronskem poslovanju in z njimi bi bilo treba vzpostaviti nov okvir za odnose med platformami in potrošniki, kar zadeva preglednost v zvezi s spletnim oglaševanjem, digitalnimi dregljaji, mikrociljanjem, priporočilnimi sistemi za oglaševanje in prednostno obravnavo. Ti ukrepi bi morali:

—

zajemati obveznost razkritja jasno opredeljenih vrst informacij o spletnem oglaševanju, da se omogočita učinkovita revizija in nadzor, kot so informacije o identiteti oglaševalca ter neposrednih in posrednih plačilih ali drugih plačilih, ki jih prejmejo ponudniki storitev; tako bi potrošnikom in javnim organom tudi omogočili, da ugotovijo, kdo bi moral na primer prevzeti odgovornost za lažne ali zavajajoče oglase; ukrepi bi morali prispevati tudi k temu, da se storitve oglaševanja ne bi mogle uporabljati za financiranje nezakonitih dejavnosti;

| — | jasno razlikovati med komercialnim in političnim spletnim oglaševanjem ter zagotoviti preglednost meril za profiliranje ciljnih skupin in optimizacijo oglaševalskih kampanj; potrošnikom zagotoviti privzeto možnost, da se jim ne sledi ali se jih ne mikrocilja in da privolijo v uporabo vedenjskih podatkov za namene oglaševanja ter v politično oglaševanje in oglase; |
| --- | --- |

—

jasno razlikovati med komercialnim in političnim spletnim oglaševanjem ter zagotoviti preglednost meril za profiliranje ciljnih skupin in optimizacijo oglaševalskih kampanj; potrošnikom zagotoviti privzeto možnost, da se jim ne sledi ali se jih ne mikrocilja in da privolijo v uporabo vedenjskih podatkov za namene oglaševanja ter v politično oglaševanje in oglase;

| — | potrošnikom omogočiti dostop do njihovih profilov za dinamično oglaševanje, da so obveščeni, ali se jim sledi in za kakšne namene ter ali so informacije, ki jih prejmejo, namenjene oglaševanju, in jim zagotoviti pravico do izpodbijanja odločitev, ki kršijo njihove pravice; |
| --- | --- |

—

potrošnikom omogočiti dostop do njihovih profilov za dinamično oglaševanje, da so obveščeni, ali se jim sledi in za kakšne namene ter ali so informacije, ki jih prejmejo, namenjene oglaševanju, in jim zagotoviti pravico do izpodbijanja odločitev, ki kršijo njihove pravice;

| — | zagotoviti, da so plačani oglasi ali plačana uvrstitev na seznam rezultatov iskanja v skladu z Direktivo 2005/29/EC, kot je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2019/2161, jasno, jedrnato in razumljivo označeni; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da so plačani oglasi ali plačana uvrstitev na seznam rezultatov iskanja v skladu z Direktivo 2005/29/EC, kot je bila spremenjena z Direktivo (EU) 2019/2161, jasno, jedrnato in razumljivo označeni;

| — | zagotoviti spoštovanje načela nediskriminacije in minimalnih zahtev glede diverzifikacije ter opredeliti prakse, ki pomenijo agresivno oglaševanje, hkrati pa spodbujati uporabnikom prijazne tehnologije umetne inteligence; |
| --- | --- |

—

zagotoviti spoštovanje načela nediskriminacije in minimalnih zahtev glede diverzifikacije ter opredeliti prakse, ki pomenijo agresivno oglaševanje, hkrati pa spodbujati uporabnikom prijazne tehnologije umetne inteligence;

| — | uvesti merila odgovornosti in pravičnosti za algoritme, ki se uporabljajo za ciljno usmerjeno oglaševanje in optimizacijo oglaševanja, ter omogočiti, da pristojni organi izvedejo zunanje regulativne revizije in da se preverjajo odločitve glede algoritemske zasnove, ki vključuje informacije o posameznikih, brez tveganja kršitve zasebnosti uporabnikov in poslovnih skrivnosti; |
| --- | --- |

—

uvesti merila odgovornosti in pravičnosti za algoritme, ki se uporabljajo za ciljno usmerjeno oglaševanje in optimizacijo oglaševanja, ter omogočiti, da pristojni organi izvedejo zunanje regulativne revizije in da se preverjajo odločitve glede algoritemske zasnove, ki vključuje informacije o posameznikih, brez tveganja kršitve zasebnosti uporabnikov in poslovnih skrivnosti;

| — | zagotoviti dostop do podatkov o oglaševanju in informacij o izpostavljenosti oglaševalcev, o tem, kje in kdaj se oglasi pojavljajo ter o uspešnosti plačanega v primerjavi z neplačanim oglaševanjem. |
| --- | --- |

—

zagotoviti dostop do podatkov o oglaševanju in informacij o izpostavljenosti oglaševalcev, o tem, kje in kdaj se oglasi pojavljajo ter o uspešnosti plačanega v primerjavi z neplačanim oglaševanjem.

4.   Umetna inteligenca in strojno učenje

V revidiranih določbah bi bilo treba upoštevati spodaj navedena načela v zvezi z zagotavljanjem storitev informacijske družbe, ki jih omogoča umetna inteligenca, ali uporabljati avtomatizirana orodja za sprejemanje odločitev ali orodja za strojno učenje, tako da se:

| — | zagotovi, da imajo potrošniki pravico biti obveščeni, če določeno storitev omogoča umetna inteligenca, če storitev uporablja avtomatizirana orodja za sprejemanje odločitev, za strojno učenje ali za prepoznavanje vsebin, poleg tega pa imajo pravico, da se o njih ne odloča izključno na podlagi avtomatizirane obdelave, ter možnost, da zavrnejo, omejijo ali personalizirajo uporabo katere koli avtomatizirane funkcije za osebno prilagoditev, ki jo omogoča umetna inteligenca, zlasti v zvezi z razvrstitvijo storitev; |
| --- | --- |

—

zagotovi, da imajo potrošniki pravico biti obveščeni, če določeno storitev omogoča umetna inteligenca, če storitev uporablja avtomatizirana orodja za sprejemanje odločitev, za strojno učenje ali za prepoznavanje vsebin, poleg tega pa imajo pravico, da se o njih ne odloča izključno na podlagi avtomatizirane obdelave, ter možnost, da zavrnejo, omejijo ali personalizirajo uporabo katere koli avtomatizirane funkcije za osebno prilagoditev, ki jo omogoča umetna inteligenca, zlasti v zvezi z razvrstitvijo storitev;

| — | vzpostavi celovita pravila o nediskriminaciji in preglednosti algoritmov in podatkovnih nizov; |
| --- | --- |

—

vzpostavi celovita pravila o nediskriminaciji in preglednosti algoritmov in podatkovnih nizov;

| — | zagotovi, da so algoritmi razložljivi pristojnim organom, ki jih lahko preverijo, kadar utemeljeno menijo, da gre za pristranskost algoritmov; |
| --- | --- |

—

zagotovi, da so algoritmi razložljivi pristojnim organom, ki jih lahko preverijo, kadar utemeljeno menijo, da gre za pristranskost algoritmov;

| — | zagotovi nadzor za vsak primer posebej in novo oceno tveganja algoritmov s strani pristojnih organov ter človeški nadzor nad sprejemanjem odločitev, da se zagotovi višja raven varstva potrošnikov; te zahteve bi morale biti v skladu z mehanizmi človeškega nadzora in obvezno oceno tveganja za storitve avtomatizacije iz obstoječih pravil, kot je Direktiva (EU) 2018/958 (4) (direktiva o preskusu sorazmernosti), in ne bi smele pomeniti neutemeljene ali nesorazmerne omejitve prostega pretoka storitev; |
| --- | --- |

—

zagotovi nadzor za vsak primer posebej in novo oceno tveganja algoritmov s strani pristojnih organov ter človeški nadzor nad sprejemanjem odločitev, da se zagotovi višja raven varstva potrošnikov; te zahteve bi morale biti v skladu z mehanizmi človeškega nadzora in obvezno oceno tveganja za storitve avtomatizacije iz obstoječih pravil, kot je Direktiva (EU) 2018/958 (4) (direktiva o preskusu sorazmernosti), in ne bi smele pomeniti neutemeljene ali nesorazmerne omejitve prostega pretoka storitev;

| — | vzpostavi jasne mehanizme za odgovornost in pravna sredstva za povračilo škode, da bi odpravili morebitno škodo, povzročeno z uporabo aplikacij umetne inteligence, avtomatiziranega sprejemanja odločitev in orodij za strojno učenje; |
| --- | --- |

—

vzpostavi jasne mehanizme za odgovornost in pravna sredstva za povračilo škode, da bi odpravili morebitno škodo, povzročeno z uporabo aplikacij umetne inteligence, avtomatiziranega sprejemanja odločitev in orodij za strojno učenje;

| — | določi načelo vgrajene in privzete varnosti ter določi uspešne in učinkovite pravice in postopke za razvijalce umetne inteligence v primerih, ko algoritmi sprejemajo občutljive odločitve o posameznikih, ter ustrezno upošteva in izkorišča učinek prihodnjega tehnološkega razvoja; |
| --- | --- |

—

določi načelo vgrajene in privzete varnosti ter določi uspešne in učinkovite pravice in postopke za razvijalce umetne inteligence v primerih, ko algoritmi sprejemajo občutljive odločitve o posameznikih, ter ustrezno upošteva in izkorišča učinek prihodnjega tehnološkega razvoja;

| — | zagotovi skladnost z zaupnostjo, zasebnostjo uporabnikov in poslovnimi skrivnostmi; |
| --- | --- |

—

zagotovi skladnost z zaupnostjo, zasebnostjo uporabnikov in poslovnimi skrivnostmi;

| — | zagotovi, da se delavcem dajo na voljo celovite informacije, kadar tehnologije umetne inteligence, uvedene na delovnem mestu, neposredno vplivajo na pogoje dela zaposlenih, ki uporabljajo digitalne storitve. |
| --- | --- |

—

zagotovi, da se delavcem dajo na voljo celovite informacije, kadar tehnologije umetne inteligence, uvedene na delovnem mestu, neposredno vplivajo na pogoje dela zaposlenih, ki uporabljajo digitalne storitve.

5.   Kazni

Spoštovanje teh določb bi bilo treba zagotoviti z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi, vključno z nalaganjem glob.

V.   UKREPI, POVEZANI Z BOJEM PROTI NEZAKONITIM SPLETNIM VSEBINAM

Z aktom o digitalnih storitvah bi bilo treba zagotoviti jasnost in smernice, kako naj spletni posredniki obravnavajo nezakonite spletne vsebine. Z revidiranimi pravili iz direktive o elektronskem poslovanju bi bilo treba:

| — | pojasniti, da morebitna odstranitev nezakonitih vsebin ali onemogočanje dostopa do njih ne bi smela vplivati na temeljne pravice in legitimne interese uporabnikov in potrošnikov ter da bi morale zakonite vsebine ostati na spletu; |
| --- | --- |

—

pojasniti, da morebitna odstranitev nezakonitih vsebin ali onemogočanje dostopa do njih ne bi smela vplivati na temeljne pravice in legitimne interese uporabnikov in potrošnikov ter da bi morale zakonite vsebine ostati na spletu;

| — | izboljšati pravni okvir, pri tem pa upoštevati osrednjo vlogo, ki jo imajo spletni posredniki in internet pri omogočanju javne razprave in prostega razširjanja dejstev, mnenj in zamisli; |
| --- | --- |

—

izboljšati pravni okvir, pri tem pa upoštevati osrednjo vlogo, ki jo imajo spletni posredniki in internet pri omogočanju javne razprave in prostega razširjanja dejstev, mnenj in zamisli;

| — | ohraniti temeljno načelo, da spletni posredniki ne bi smeli biti neposredno odgovorni za dejanja svojih uporabnikov in da bi lahko še naprej moderirali vsebine pod poštenimi, dostopnimi, nediskriminatornimi in preglednimi pogoji poslovanja; |
| --- | --- |

—

ohraniti temeljno načelo, da spletni posredniki ne bi smeli biti neposredno odgovorni za dejanja svojih uporabnikov in da bi lahko še naprej moderirali vsebine pod poštenimi, dostopnimi, nediskriminatornimi in preglednimi pogoji poslovanja;

| — | pojasniti, da je odločitev spletnih posrednikov o zakonitosti vsebine, ki jo je uporabnik naložil, začasna, in da spletni posredniki ne morejo biti odgovorni zaradi take odločitve, saj lahko končno odločitev o tem, ali je vsebina nezakonita, sprejmejo le sodišča; |
| --- | --- |

—

pojasniti, da je odločitev spletnih posrednikov o zakonitosti vsebine, ki jo je uporabnik naložil, začasna, in da spletni posredniki ne morejo biti odgovorni zaradi take odločitve, saj lahko končno odločitev o tem, ali je vsebina nezakonita, sprejmejo le sodišča;

| — | zagotoviti, da to ne vpliva na možnost držav članic, da odločijo, katera vsebina je nezakonita v skladu z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da to ne vpliva na možnost držav članic, da odločijo, katera vsebina je nezakonita v skladu z nacionalno zakonodajo;

| — | zagotoviti, da bodo ukrepi, ki jih morajo sprejeti spletni posredniki, sorazmerni, učinkoviti in ustrezni, da se bo mogoče učinkovito boriti proti nezakonitim spletnim vsebinam; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da bodo ukrepi, ki jih morajo sprejeti spletni posredniki, sorazmerni, učinkoviti in ustrezni, da se bo mogoče učinkovito boriti proti nezakonitim spletnim vsebinam;

| — | resnost ukrepov, ki jih morajo sprejeti ponudniki storitev, prilagoditi resnosti kršitve; |
| --- | --- |

—

resnost ukrepov, ki jih morajo sprejeti ponudniki storitev, prilagoditi resnosti kršitve;

| — | zagotoviti, da za blokiranje dostopa do nezakonitih vsebin in njihovo odstranitev ni treba blokirati dostopa do celotne platforme in storitev, ki so sicer zakonite; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da za blokiranje dostopa do nezakonitih vsebin in njihovo odstranitev ni treba blokirati dostopa do celotne platforme in storitev, ki so sicer zakonite;

| — | uvesti novo preglednost in neodvisen nadzor nad postopki moderiranja vsebin in nad orodji za odstranjevanje nezakonitih spletnih vsebin; te sisteme in postopke bi morali spremljati zanesljivi zaščitni ukrepi za preglednost in odgovornost, ki bi morali biti na voljo pristojnim organom za revizijo in preskušanje. |
| --- | --- |

—

uvesti novo preglednost in neodvisen nadzor nad postopki moderiranja vsebin in nad orodji za odstranjevanje nezakonitih spletnih vsebin; te sisteme in postopke bi morali spremljati zanesljivi zaščitni ukrepi za preglednost in odgovornost, ki bi morali biti na voljo pristojnim organom za revizijo in preskušanje.

1.   Mehanizem prijave in ukrepanja

Z aktom o digitalnih storitvah bi bilo treba vzpostaviti usklajen in pravno izvršljiv mehanizem prijave in ukrepanja, ki bi temeljil na nizu jasnih postopkov in natančnih rokov za vsak korak postopka prijave in ukrepanja. Mehanizem prijave in ukrepanja bi moral:

| — | veljati za nezakonite spletne vsebine in vedenje; |
| --- | --- |

—

veljati za nezakonite spletne vsebine in vedenje;

| — | razlikovati med različnimi vrstami ponudnikov, sektorjev in/ali nezakonitih vsebin in resnostjo kršitve; |
| --- | --- |

—

razlikovati med različnimi vrstami ponudnikov, sektorjev in/ali nezakonitih vsebin in resnostjo kršitve;

| — | omogočiti preprosto dostopne, zanesljive in uporabniku prijazne postopke, prilagojene glede na vrsto vsebine; |
| --- | --- |

—

omogočiti preprosto dostopne, zanesljive in uporabniku prijazne postopke, prilagojene glede na vrsto vsebine;

| — | uporabnikom omogočati, da spletne posrednike enostavno elektronsko obvestijo o potencialno nezakonitih spletnih vsebinah ali vedenju; |
| --- | --- |

—

uporabnikom omogočati, da spletne posrednike enostavno elektronsko obvestijo o potencialno nezakonitih spletnih vsebinah ali vedenju;

| — | na razumljiv način pojasniti obstoječe pojme in postopke, kot so „hitro ukrepanje“, „dejansko znanje in ozaveščenost“, „ciljno usmerjeno ukrepanje“, „oblika prijav“ in „veljavnost prijav“; |
| --- | --- |

—

na razumljiv način pojasniti obstoječe pojme in postopke, kot so „hitro ukrepanje“, „dejansko znanje in ozaveščenost“, „ciljno usmerjeno ukrepanje“, „oblika prijav“ in „veljavnost prijav“;

| — | zagotavljati, da prijave ne bodo samodejno pomenile pravne odgovornosti za konkretne vsebine ali oceno zakonitosti niti zahteve po njihovi odstranitvi; |
| --- | --- |

—

zagotavljati, da prijave ne bodo samodejno pomenile pravne odgovornosti za konkretne vsebine ali oceno zakonitosti niti zahteve po njihovi odstranitvi;

| — | zahtevati, da so prijave dovolj natančne in ustrezno utemeljene, da se lahko ponudnik storitve, ki jih je prejel, na njihovi podlagi informirano in skrbno odloči o ukrepanju v zvezi s prijavo, ter določiti zahteve, potrebne za zagotavljanje, da prijave vsebujejo vse informacije, ki so potrebne za hitro odstranitev nezakonitih vsebin; |
| --- | --- |

—

zahtevati, da so prijave dovolj natančne in ustrezno utemeljene, da se lahko ponudnik storitve, ki jih je prejel, na njihovi podlagi informirano in skrbno odloči o ukrepanju v zvezi s prijavo, ter določiti zahteve, potrebne za zagotavljanje, da prijave vsebujejo vse informacije, ki so potrebne za hitro odstranitev nezakonitih vsebin;

| — | prijave bi morale vključevati lokacijo (URL in časovni žig, kjer je to potrebno) domnevno nezakonite vsebine, navedbo ure in datuma izvršitve domnevne nepravilnosti, naveden razlog za to trditev, vključno z obrazložitvijo razlogov, zakaj prijavitelj meni, da je vsebina nezakonita, in po potrebi, glede na vrsto vsebine, dodatne dokaze za to trditev in častno izjavo, da so podane informacije točne; |
| --- | --- |

—

prijave bi morale vključevati lokacijo (URL in časovni žig, kjer je to potrebno) domnevno nezakonite vsebine, navedbo ure in datuma izvršitve domnevne nepravilnosti, naveden razlog za to trditev, vključno z obrazložitvijo razlogov, zakaj prijavitelj meni, da je vsebina nezakonita, in po potrebi, glede na vrsto vsebine, dodatne dokaze za to trditev in častno izjavo, da so podane informacije točne;

| — | prijavitelji bi morali imeti možnost, da v prijavi navedejo svoje kontaktne podatke v prijavo, vendar to ne bi smelo biti obvezno. Če se za to odločijo, bi bilo treba zagotoviti, da se ti podatki ne razkrijejo ponudniku vsebin. Če kontaktni podatki niso navedeni, se lahko uporabi naslov IP ali drug enakovreden podatek. Anonimne prijave ne bi smele biti dovoljene, kadar se nanašajo na kršitev osebnostnih pravic ali pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

—

prijavitelji bi morali imeti možnost, da v prijavi navedejo svoje kontaktne podatke v prijavo, vendar to ne bi smelo biti obvezno. Če se za to odločijo, bi bilo treba zagotoviti, da se ti podatki ne razkrijejo ponudniku vsebin. Če kontaktni podatki niso navedeni, se lahko uporabi naslov IP ali drug enakovreden podatek. Anonimne prijave ne bi smele biti dovoljene, kadar se nanašajo na kršitev osebnostnih pravic ali pravic intelektualne lastnine;

| — | določiti zaščitne ukrepe za preprečevanje zlorab s strani uporabnikov, ki sistematično, večkrat in v slabi veri podajajo neupravičene ali nepoštene prijave; |
| --- | --- |

—

določiti zaščitne ukrepe za preprečevanje zlorab s strani uporabnikov, ki sistematično, večkrat in v slabi veri podajajo neupravičene ali nepoštene prijave;

| — | določiti obveznost spletnih posrednikov, da prijavljeno vsebino preverijo ter prijavitelju in osebi, ki je vsebino naložila, pravočasno odgovorijo z obrazloženo odločitvijo. Zahteva za odgovor bi morala vsebovati obrazložitev, zakaj in kako je bila odločitev sprejeta in ali je odločitev sprejel človek ali avtomatizirano orodje za odločanje, ter informacijo tem, da se vse strani lahko zoper odločitev pritožijo pri posredniku, na sodišču ali pri katerem drugem subjektu; |
| --- | --- |

—

določiti obveznost spletnih posrednikov, da prijavljeno vsebino preverijo ter prijavitelju in osebi, ki je vsebino naložila, pravočasno odgovorijo z obrazloženo odločitvijo. Zahteva za odgovor bi morala vsebovati obrazložitev, zakaj in kako je bila odločitev sprejeta in ali je odločitev sprejel človek ali avtomatizirano orodje za odločanje, ter informacijo tem, da se vse strani lahko zoper odločitev pritožijo pri posredniku, na sodišču ali pri katerem drugem subjektu;

| — | zagotoviti informacije in pravna sredstva za izpodbijanje odločitve z odgovorom na prijavo, tudi če je bila vsebina odstranjena z avtomatiziranimi rešitvami, razen če bi bil odgovor na prijavo v navzkrižju s preiskavo, ki jo izvajajo organi pregona; |
| --- | --- |

—

zagotoviti informacije in pravna sredstva za izpodbijanje odločitve z odgovorom na prijavo, tudi če je bila vsebina odstranjena z avtomatiziranimi rešitvami, razen če bi bil odgovor na prijavo v navzkrižju s preiskavo, ki jo izvajajo organi pregona;

| — | zagotoviti, da sodne odredbe, izdane v državi članici, ki ni država članica, v kateri je lociran spletni posrednik, ne bodo obravnavane v okviru mehanizma prijave in ukrepanja. |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da sodne odredbe, izdane v državi članici, ki ni država članica, v kateri je lociran spletni posrednik, ne bodo obravnavane v okviru mehanizma prijave in ukrepanja.

Mehanizem prijave in ukrepanja iz akta o digitalnih storitvah bi moral biti zavezujoč le za nezakonito vsebino. To pa spletnim posrednikom ne bi smelo preprečiti, da sprejmejo podoben mehanizem prijave in ukrepanja tudi za druge vsebine.

2.   Alternativno reševanje sporov, povezano z mehanizmi prijave in ukrepanja

| — | Odločitev, ki jo sprejme spletni posrednik o tem, ali bo ukrepal v zvezi z vsebino, ki je označena za nezakonito, bi morala vsebovati jasno utemeljitev ukrepov, sprejetih v zvezi s to specifično vsebino. Prijavitelj bi moral prejeti potrdilo o prejemu in sporočilo o nadaljnjih ukrepih v zvezi s prijavo. |
| --- | --- |

—

Odločitev, ki jo sprejme spletni posrednik o tem, ali bo ukrepal v zvezi z vsebino, ki je označena za nezakonito, bi morala vsebovati jasno utemeljitev ukrepov, sprejetih v zvezi s to specifično vsebino. Prijavitelj bi moral prejeti potrdilo o prejemu in sporočilo o nadaljnjih ukrepih v zvezi s prijavo.

| — | Ponudnike vsebine, ki je označena kot nezakonita, bi bilo treba nemudoma obvestiti o prijavi in po možnosti tudi o razlogih in sprejetih odločitvah o odstranitvi, začasnem umiku ali onemogočenju dostopa do vsebine. Vse strani bi bilo treba ustrezno obvestiti o vseh obstoječih pravnih možnostih in mehanizmih, ki so na voljo za izpodbijanje te odločitve. |
| --- | --- |

—

Ponudnike vsebine, ki je označena kot nezakonita, bi bilo treba nemudoma obvestiti o prijavi in po možnosti tudi o razlogih in sprejetih odločitvah o odstranitvi, začasnem umiku ali onemogočenju dostopa do vsebine. Vse strani bi bilo treba ustrezno obvestiti o vseh obstoječih pravnih možnostih in mehanizmih, ki so na voljo za izpodbijanje te odločitve.

| — | Vsi deležniki bi morali imeti pravico do izpodbijanja odločitve z odgovorom na prijavo, ki bi moral izpolnjevati jasne zahteve in vsebovati pojasnilo. Zainteresirane strani bi morale imeti tudi dostop do mehanizmov za alternativno reševanje sporov. |
| --- | --- |

—

Vsi deležniki bi morali imeti pravico do izpodbijanja odločitve z odgovorom na prijavo, ki bi moral izpolnjevati jasne zahteve in vsebovati pojasnilo. Zainteresirane strani bi morale imeti tudi dostop do mehanizmov za alternativno reševanje sporov.

| — | Pravica uporabnika, da je pred sprejetjem odločitve o odstranitvi vsebine obveščen in da na prijavo odgovori, se omeji ali prekliče le v naslednjih primerih:






  (a) | kadar za spletne posrednike velja nacionalna pravna zahteva, da morajo spletne posredniške storitve prekiniti zagotavljanje vseh svojih spletnih posredniških storitev določenemu uporabniku na način, ki mu ne omogoča spoštovanja mehanizma prijave in ukrepanja; ali |
| --- | --- | --- |

—

Pravica uporabnika, da je pred sprejetjem odločitve o odstranitvi vsebine obveščen in da na prijavo odgovori, se omeji ali prekliče le v naslednjih primerih:

(a)

kadar za spletne posrednike velja nacionalna pravna zahteva, da morajo spletne posredniške storitve prekiniti zagotavljanje vseh svojih spletnih posredniških storitev določenemu uporabniku na način, ki mu ne omogoča spoštovanja mehanizma prijave in ukrepanja; ali

| (b) | kadar bi prijava ali nasprotna prijava ovirala potekajočo kazensko preiskavo, zaradi katere mora odločitev o začasnem umiku ali odstranitvi vsebin ostati tajna. |
| --- | --- |

(b)

kadar bi prijava ali nasprotna prijava ovirala potekajočo kazensko preiskavo, zaradi katere mora odločitev o začasnem umiku ali odstranitvi vsebin ostati tajna.

| — | Pravila iz člena 17 direktive o elektronskem poslovanju bi bilo treba revidirati, da se zagotovi vzpostavitev neodvisnih mehanizmov za izvensodno reševanje sporov, ki bodo uporabnikom na voljo v primeru sporov glede onemogočanja dostopa do del ali drugih vsebin, ki so jih naložili, ali njihovega odstranjevanja. |
| --- | --- |

—

Pravila iz člena 17 direktive o elektronskem poslovanju bi bilo treba revidirati, da se zagotovi vzpostavitev neodvisnih mehanizmov za izvensodno reševanje sporov, ki bodo uporabnikom na voljo v primeru sporov glede onemogočanja dostopa do del ali drugih vsebin, ki so jih naložili, ali njihovega odstranjevanja.

| — | Mehanizem za izvensodno reševanje sporov bi moral izpolnjevati določene standarde, zlasti glede postopkovne pravičnosti, neodvisnosti, nepristranskosti, preglednosti in učinkovitosti. Takšni mehanizmi omogočajo nepristransko reševanje sporov in uporabniku ne odvzemajo pravnega varstva, ki ga zagotavlja nacionalno pravo, ter ne posegajo v pravice uporabnikov do uporabe učinkovitih pravnih sredstev pred sodiščem. |
| --- | --- |

—

Mehanizem za izvensodno reševanje sporov bi moral izpolnjevati določene standarde, zlasti glede postopkovne pravičnosti, neodvisnosti, nepristranskosti, preglednosti in učinkovitosti. Takšni mehanizmi omogočajo nepristransko reševanje sporov in uporabniku ne odvzemajo pravnega varstva, ki ga zagotavlja nacionalno pravo, ter ne posegajo v pravice uporabnikov do uporabe učinkovitih pravnih sredstev pred sodiščem.

| — | Če se na podlagi pritožbe in odgovora na prijavo ugotovi, da prijavljena dejavnost ali informacija ni nezakonita, bi moral spletni posrednik odstranjeno ali začasno umaknjeno vsebino nemudoma vrniti na splet ali dovoliti, da jo uporabnik ponovno naloži. |
| --- | --- |

—

Če se na podlagi pritožbe in odgovora na prijavo ugotovi, da prijavljena dejavnost ali informacija ni nezakonita, bi moral spletni posrednik odstranjeno ali začasno umaknjeno vsebino nemudoma vrniti na splet ali dovoliti, da jo uporabnik ponovno naloži.

| — | Pri podaji, izpodbijanju ali prejemu prijave bi bilo treba vse zainteresirane strani obvestiti o tem, da lahko uporabijo mehanizem alternativnega reševanja sporov in da se lahko pritožijo na pristojno nacionalno sodišče. |
| --- | --- |

—

Pri podaji, izpodbijanju ali prejemu prijave bi bilo treba vse zainteresirane strani obvestiti o tem, da lahko uporabijo mehanizem alternativnega reševanja sporov in da se lahko pritožijo na pristojno nacionalno sodišče.

| — | Mehanizmi alternativnega reševanja sporov nikakor ne bi smeli vplivati na pravice udeleženih strani, da sprožijo sodni postopek. |
| --- | --- |

—

Mehanizmi alternativnega reševanja sporov nikakor ne bi smeli vplivati na pravice udeleženih strani, da sprožijo sodni postopek.

3.   Preglednost mehanizma prijave in ukrepanja

Mehanizmi prijave in ukrepanja bi morali biti pregledni in javno dostopni. Zato bi morali biti spletni posredniki dolžni objavljati letna poročila, ki bi morala biti standardizirana in vsebovati informacije o:

| — | številu vseh prijav, prejetih v okviru mehanizma prijave in ukrepanja, ter o vrstah vsebin, na katere se nanašajo; |
| --- | --- |

—

številu vseh prijav, prejetih v okviru mehanizma prijave in ukrepanja, ter o vrstah vsebin, na katere se nanašajo;

| — | povprečnem odzivnem času po vrsti vsebine; |
| --- | --- |

—

povprečnem odzivnem času po vrsti vsebine;

| — | številu napačnih odstranitev; |
| --- | --- |

—

številu napačnih odstranitev;

| — | vrsti subjektov, ki so podali prijavo (fizične osebe, organizacije, korporacije, zaupanja vredni prijavitelji itd.) in skupnem številu njihovih prijav; |
| --- | --- |

—

vrsti subjektov, ki so podali prijavo (fizične osebe, organizacije, korporacije, zaupanja vredni prijavitelji itd.) in skupnem številu njihovih prijav;

| — | naravi nezakonitosti vsebine ali vrsti kršitve, zaradi katere je bila odstranjena; |
| --- | --- |

—

naravi nezakonitosti vsebine ali vrsti kršitve, zaradi katere je bila odstranjena;

| — | številu izpodbijanih odločitev, ki so jih prejeli spletni posredniki, in načinu njihove obravnave; |
| --- | --- |

—

številu izpodbijanih odločitev, ki so jih prejeli spletni posredniki, in načinu njihove obravnave;

| — | opisu modela moderiranja vsebin, ki ga uporablja posrednik gostovanja, ter vseh avtomatiziranih orodij, vključno s smiselnimi informacijami o uporabljeni logiki; |
| --- | --- |

—

opisu modela moderiranja vsebin, ki ga uporablja posrednik gostovanja, ter vseh avtomatiziranih orodij, vključno s smiselnimi informacijami o uporabljeni logiki;

| — | ukrepih, ki jih sprejmejo v zvezi s ponovnimi kršitelji, da se zagotovi njihova učinkovitost pri obravnavanju sistemskih zlorab. |
| --- | --- |

—

ukrepih, ki jih sprejmejo v zvezi s ponovnimi kršitelji, da se zagotovi njihova učinkovitost pri obravnavanju sistemskih zlorab.

Pri obveznosti objave in zahtevani ravni podrobnosti poročila bi bilo treba upoštevati velikost ali obseg delovanja spletnih posrednikov in ali imajo omejene vire in strokovno znanje. Mikropodjetja in zagonska podjetja naj bi to poročilo posodobila le, če je v obdobju enega leta prišlo do znatne spremembe.

Spletni posredniki bi morali objaviti tudi informacije o svojih postopkih in časovnih okvirih za posredovanje deležnikom, kot je rok, v katerem mora ta predložiti odgovor na prijavo, rok, v katerem bo posrednik obvestil obe strani o rezultatu postopka, in roki za različne oblike pritožbe zoper odločitev.

4.   Določbe o varnem pristanu iz členov 12, 13 in 14 direktive o elektronskem poslovanju

Akt o digitalnih storitvah bi moral zaščititi in ohraniti sedanja omejena odstopanja od odgovornosti za ponudnike storitev informacijske družbe (spletne posrednike), ki so določena v členih 12, 13 in 14 direktive o elektronskem poslovanju.

5.   Aktivni in pasivni gostitelji

Akt o digitalnih storitvah bi moral ohraniti odstopanja v direktivi o elektronskem poslovanju za posrednike, ki imajo nevtralno in pasivno vlogo, ter obravnavati pomanjkanje pravne varnosti v zvezi s pojmom „aktivne vloge“, tako da bi kodificiral sodno prakso Sodišča na tem področju. Pojasniti bi bilo treba tudi, da imajo ponudniki gostovanja dejavno vlogo, ko ustvarjajo vsebine ali do neke mere prispevajo k nezakonitosti vsebin, ali ko – po presoji povprečnih uporabnikov ali potrošnikov – vsebine tretjih strani sprejmejo za svoje lastne.

Zagotoviti je treba, da se spletnim posrednikom ne pripisuje dejavne vloge zgolj zato, ker sprejmejo prostovoljne ukrepe za boj proti nezakonitim vsebinam. Uvedbo takšnih ukrepov pa bi morali spremljati ustrezni zaščitni ukrepi, prakse moderiranja vsebin pa bi morale biti poštene, dostopne, nediskriminatorne in pregledne.

V aktu o digitalnih storitvah bi bilo treba ohraniti izjeme v zvezi z odgovornostjo za zaledne in infrastrukturne storitve, ki niso stranke v odnosih med spletnimi posredniki in njihovimi strankami in ki zgolj izvajajo odločitve, ki jih sprejmejo spletni posredniki ali njihove stranke.

6.   Prepoved splošnega nadzora iz člena 15 direktive o elektronskem poslovanju

V aktu o digitalnih storitvah bi bilo treba ohraniti prepoved splošne obveznosti nadzora iz člena 15 direktive o elektronskem poslovanju. Za spletne posrednike ne bi smela veljati splošna obveznost nadzora.

VI.   SPLETNE TRŽNICE

V aktu o digitalnih storitvah bi bilo treba predvideti nova pravila za spletne tržnice, za spletno prodajo, promocijo ali dobavo izdelkov in za zagotavljanje storitev potrošnikom.

Nova pravila bi morala:

| — | spoštovati in dopolnjevati reformo direktive o splošni varnosti proizvodov; |
| --- | --- |

—

spoštovati in dopolnjevati reformo direktive o splošni varnosti proizvodov;

| — | zajeti vse subjekte, ki ponujajo in usmerjajo storitve in/ali izdelke potrošnikom v Uniji, tudi če imajo sedež zunaj Unije; |
| --- | --- |

—

zajeti vse subjekte, ki ponujajo in usmerjajo storitve in/ali izdelke potrošnikom v Uniji, tudi če imajo sedež zunaj Unije;

| — | razlikovati spletne tržnice od drugih vrst ponudnikov storitev, tudi od drugih pomožnih posredniških dejavnosti v okviru dejavnosti iste družbe. Če ena od storitev, ki jo družba opravlja, izpolnjuje merila za tržnico, bi se morala pravila za ta del podjetja uporabljati v celoti ne glede na njegovo notranjo organizacijo; |
| --- | --- |

—

razlikovati spletne tržnice od drugih vrst ponudnikov storitev, tudi od drugih pomožnih posredniških dejavnosti v okviru dejavnosti iste družbe. Če ena od storitev, ki jo družba opravlja, izpolnjuje merila za tržnico, bi se morala pravila za ta del podjetja uporabljati v celoti ne glede na njegovo notranjo organizacijo;

| — | zagotoviti, da spletne tržnice jasno navedejo, iz katere države se prodajajo izdelki ali zagotavljajo storitve, ne glede na to, ali jih zagotavlja ali prodaja ta tržnica, tretja stran ali prodajalec s sedežem v Uniji ali zunaj nje; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da spletne tržnice jasno navedejo, iz katere države se prodajajo izdelki ali zagotavljajo storitve, ne glede na to, ali jih zagotavlja ali prodaja ta tržnica, tretja stran ali prodajalec s sedežem v Uniji ali zunaj nje;

| — | zagotoviti, da spletne tržnice hitro odstranijo vse morebitne zavajajoče informacije, ki jih podajo dobavitelj, vključno z zavajajočimi implicitnimi jamstvi in izjavami dobavitelja; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da spletne tržnice hitro odstranijo vse morebitne zavajajoče informacije, ki jih podajo dobavitelj, vključno z zavajajočimi implicitnimi jamstvi in izjavami dobavitelja;

| — | zagotoviti, da spletne tržnice, ki nudijo poklicne storitve, navedejo, če je poklic reguliran v smislu Direktive 2005/36/ES, da bi se potrošniki lahko ozaveščeno odločili in po potrebi pri ustreznem pristojnem organu preverili, ali izvajalec izpolnjuje zahteve za določeno poklicno kvalifikacijo; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da spletne tržnice, ki nudijo poklicne storitve, navedejo, če je poklic reguliran v smislu Direktive 2005/36/ES, da bi se potrošniki lahko ozaveščeno odločili in po potrebi pri ustreznem pristojnem organu preverili, ali izvajalec izpolnjuje zahteve za določeno poklicno kvalifikacijo;

| — | zagotoviti, da so spletne tržnice pregledne in odgovorne ter da sodelujejo s pristojnimi organi držav članic, da bi ugotovili, kje obstajajo resna tveganja za nevarne izdelke, in jih opozorili takoj, ko izvedo, da so na njihovih platformah taki izdelki; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da so spletne tržnice pregledne in odgovorne ter da sodelujejo s pristojnimi organi držav članic, da bi ugotovili, kje obstajajo resna tveganja za nevarne izdelke, in jih opozorili takoj, ko izvedo, da so na njihovih platformah taki izdelki;

| — | zagotoviti, da spletne tržnice pregledajo sistem Unije za hitro obveščanje o nevarnih neživilskih izdelkih (RAPEX) in izvajajo naključne preglede odpoklicanih in nevarnih izdelkov ter, kadar je to mogoče, sprejmejo ustrezne ukrepe v zvezi s temi izdelki; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da spletne tržnice pregledajo sistem Unije za hitro obveščanje o nevarnih neživilskih izdelkih (RAPEX) in izvajajo naključne preglede odpoklicanih in nevarnih izdelkov ter, kadar je to mogoče, sprejmejo ustrezne ukrepe v zvezi s temi izdelki;

| — | zagotoviti, da ko sistemi Unije za hitro obveščanje, nacionalni organi za nadzor trga, carinski organi ali organi za varstvo potrošnikov izdelke opredelijo kot nevarne in/ali ponarejene, jih je treba čimprej obvezno umakniti s tržnice, najkasneje pa v dveh delovnih dneh po prejemu obvestila; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da ko sistemi Unije za hitro obveščanje, nacionalni organi za nadzor trga, carinski organi ali organi za varstvo potrošnikov izdelke opredelijo kot nevarne in/ali ponarejene, jih je treba čimprej obvezno umakniti s tržnice, najkasneje pa v dveh delovnih dneh po prejemu obvestila;

| — | zagotoviti, da spletne tržnice potrošnike obvestijo, ko je izdelek, ki so ga tam kupili, odstranjen z njihove platforme na podlagi prijave zaradi njegove neskladnosti s pravili Unije o varnosti proizvodov in varstvu potrošnikov; prav tako bi morali potrošnike obveščati o vseh težavah z varnostjo in vseh ukrepih, ki so potrebni za zagotavljanje učinkovitega izvajanja odpoklicev; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da spletne tržnice potrošnike obvestijo, ko je izdelek, ki so ga tam kupili, odstranjen z njihove platforme na podlagi prijave zaradi njegove neskladnosti s pravili Unije o varnosti proizvodov in varstvu potrošnikov; prav tako bi morali potrošnike obveščati o vseh težavah z varnostjo in vseh ukrepih, ki so potrebni za zagotavljanje učinkovitega izvajanja odpoklicev;

| — | zagotoviti, da spletne tržnice v sodelovanju z uradnimi organi v skladu z uredbo o odnosih med platformami in podjetji uvedejo ukrepe proti večkratnim kršiteljem, ki ponujajo nevarne izdelke, in da sprejmejo ukrepe za preprečevanje ponovnega pojava nevarnih izdelkov, ki so že bili odstranjeni; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da spletne tržnice v sodelovanju z uradnimi organi v skladu z uredbo o odnosih med platformami in podjetji uvedejo ukrepe proti večkratnim kršiteljem, ki ponujajo nevarne izdelke, in da sprejmejo ukrepe za preprečevanje ponovnega pojava nevarnih izdelkov, ki so že bili odstranjeni;

| — | razmisliti o možnosti, da bi morali dobavitelji s sedežem v tretji državi ustanoviti podružnico v Uniji ali imenovati zakonitega zastopnika s sedežem v Uniji, ki bi bil odgovoren za prodajo izdelkov ali storitev, ki niso v skladu s pravili Unije o varnosti, evropskim potrošnikom; |
| --- | --- |

—

razmisliti o možnosti, da bi morali dobavitelji s sedežem v tretji državi ustanoviti podružnico v Uniji ali imenovati zakonitega zastopnika s sedežem v Uniji, ki bi bil odgovoren za prodajo izdelkov ali storitev, ki niso v skladu s pravili Unije o varnosti, evropskim potrošnikom;

| — | obravnavati odgovornost za spletne tržnice za škodo potrošnikom in za nesprejetje ustreznih ukrepov za odstranitev nezakonitih izdelkov, potem ko so o njih dejansko seznanjeni; |
| --- | --- |

—

obravnavati odgovornost za spletne tržnice za škodo potrošnikom in za nesprejetje ustreznih ukrepov za odstranitev nezakonitih izdelkov, potem ko so o njih dejansko seznanjeni;

| — | obravnavati odgovornost za spletne tržnice, če imajo te platforme prevladujoč vpliv na dobavitelje in bistvene elemente ekonomskih transakcij, kot so plačilna sredstva, cene, privzeti pogoji ali ravnanje, katerega namen je pospeševanje prodaje blaga potrošnikom na trgu Unije, ni pa proizvajalca, uvoznika ali distributerja s sedežem v Uniji, ki bi lahko prevzel odgovornost; |
| --- | --- |

—

obravnavati odgovornost za spletne tržnice, če imajo te platforme prevladujoč vpliv na dobavitelje in bistvene elemente ekonomskih transakcij, kot so plačilna sredstva, cene, privzeti pogoji ali ravnanje, katerega namen je pospeševanje prodaje blaga potrošnikom na trgu Unije, ni pa proizvajalca, uvoznika ali distributerja s sedežem v Uniji, ki bi lahko prevzel odgovornost;

| — | obravnavati odgovornost spletnih tržnic v primerih, ko tržnica potrošnika ne obvesti, da je dejanski dobavitelj blaga ali storitev tretja stran, zaradi česar postane tržnica pogodbeno odgovorna potrošniku; obravnavati bi bilo treba tudi odgovornost v primeru, ko tržnica namenoma daje zavajajoče informacije; |
| --- | --- |

—

obravnavati odgovornost spletnih tržnic v primerih, ko tržnica potrošnika ne obvesti, da je dejanski dobavitelj blaga ali storitev tretja stran, zaradi česar postane tržnica pogodbeno odgovorna potrošniku; obravnavati bi bilo treba tudi odgovornost v primeru, ko tržnica namenoma daje zavajajoče informacije;

| — | zagotoviti, da imajo spletne tržnice pravico zahtevati odškodnino od dobavitelja ali proizvajalca, ki ni izpolnil obveznosti; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da imajo spletne tržnice pravico zahtevati odškodnino od dobavitelja ali proizvajalca, ki ni izpolnil obveznosti;

| — | proučiti razširitev zaveze, ki so jo dali nekateri e-trgovci na drobno in Komisija, da bodo nevarne ali ponarejene izdelke hitreje umikali iz prodaje v okviru prostovoljnega sistema „zaveze o varnosti proizvodov“ in memoranduma o soglasju o prodaji ponarejenega blaga po internetu, in navesti, katere od teh zavez bi lahko postale obvezne. |
| --- | --- |

—

proučiti razširitev zaveze, ki so jo dali nekateri e-trgovci na drobno in Komisija, da bodo nevarne ali ponarejene izdelke hitreje umikali iz prodaje v okviru prostovoljnega sistema „zaveze o varnosti proizvodov“ in memoranduma o soglasju o prodaji ponarejenega blaga po internetu, in navesti, katere od teh zavez bi lahko postale obvezne.

VII.   PREDHODNA UREDITEV SISTEMSKIH OPERATERJEV

Akt o digitalnih storitvah bi moral vključevati predlog za nov, poseben instrument, s katerim naj bi zagotovili, da posamezne spletne platforme zaradi svoje sistemske vloge ne bodo ogrožale notranjega trga z nepoštenim izključevanjem inovativnih novih udeležencev, tudi malih in srednjih podjetij, podjetnikov in zagonskih podjetij, ter povzročale nedelovanje trga.

V ta namen bi bilo treba v aktu o digitalnih storitvah zlasti:

| — | določiti predhodni mehanizem za preprečevanje (namesto zgolj odpravljanja) nedelovanja trga, ki je posledica ravnanja „sistemskih operaterjev“ v digitalnem svetu, in sicer na podlagi uredbe o odnosih med platformami in podjetji; takšen mehanizem bi moral regulativnim organom omogočati, da sistemskim operaterjem naložijo popravne ukrepe, s katerimi bi odpravili nedelovanja trga, ne da bi ugotovili kršitev pravil konkurence; |
| --- | --- |

—

določiti predhodni mehanizem za preprečevanje (namesto zgolj odpravljanja) nedelovanja trga, ki je posledica ravnanja „sistemskih operaterjev“ v digitalnem svetu, in sicer na podlagi uredbe o odnosih med platformami in podjetji; takšen mehanizem bi moral regulativnim organom omogočati, da sistemskim operaterjem naložijo popravne ukrepe, s katerimi bi odpravili nedelovanja trga, ne da bi ugotovili kršitev pravil konkurence;

| — | pooblastiti regulativne organe, da naložijo sorazmerne in natančno opredeljene popravne ukrepe podjetjem, ki so bila opredeljena kot „sistemski operaterji“ na podlagi meril iz akta o digitalnih storitvah in zaključenega seznama pozitivnih in negativnih ukrepov, ki jih morajo ta podjetja upoštevati in/ali ki jih ne smejo opravljati; Komisija bi morala v oceni učinka podrobno analizirati različne težave, doslej opažene na trgu, kot so:






  — | odsotnost interoperabilnosti ter ustreznih orodij, podatkov, strokovnega znanja in uporabljenih virov sistemskih operaterjev, da bi se potrošnikom omogočila menjava, povezovanje in medobratovanje digitalnih platform ali internetnih ekosistemov; |
| --- | --- | --- |

—

pooblastiti regulativne organe, da naložijo sorazmerne in natančno opredeljene popravne ukrepe podjetjem, ki so bila opredeljena kot „sistemski operaterji“ na podlagi meril iz akta o digitalnih storitvah in zaključenega seznama pozitivnih in negativnih ukrepov, ki jih morajo ta podjetja upoštevati in/ali ki jih ne smejo opravljati; Komisija bi morala v oceni učinka podrobno analizirati različne težave, doslej opažene na trgu, kot so:

—

odsotnost interoperabilnosti ter ustreznih orodij, podatkov, strokovnega znanja in uporabljenih virov sistemskih operaterjev, da bi se potrošnikom omogočila menjava, povezovanje in medobratovanje digitalnih platform ali internetnih ekosistemov;

| — | sistematični preferenčni prikaz, ki sistemskim operaterjem omogoča, da lastnim storitvam za uporabnike zagotovijo boljšo vidnost; |
| --- | --- |

—

sistematični preferenčni prikaz, ki sistemskim operaterjem omogoča, da lastnim storitvam za uporabnike zagotovijo boljšo vidnost;

| — | ovojnica podatkov, ki se uporablja za širitev tržnega vpliva z enega trga na sosednje trge, dajanje prednosti lastnim izdelkom in storitvam (angl. self-preferencing) ter izvajanje praks, namenjenih vezanju potrošnikov; |
| --- | --- |

—

ovojnica podatkov, ki se uporablja za širitev tržnega vpliva z enega trga na sosednje trge, dajanje prednosti lastnim izdelkom in storitvam (angl. self-preferencing) ter izvajanje praks, namenjenih vezanju potrošnikov;

| — | splošna praksa, da se tretjim poslovnim uporabnikom z uvedbo pogodbenih klavzul prepove usmerjanje potrošnikov na njihovo spletno mesto; |
| --- | --- |

—

splošna praksa, da se tretjim poslovnim uporabnikom z uvedbo pogodbenih klavzul prepove usmerjanje potrošnikov na njihovo spletno mesto;

| — | nepreglednost sistemov priporočil, ki jih uporabljajo sistemski operaterji, vključno s pravili in merili za delovanje takšnih sistemov; |
| --- | --- |

—

nepreglednost sistemov priporočil, ki jih uporabljajo sistemski operaterji, vključno s pravili in merili za delovanje takšnih sistemov;

| — | sistemskim operaterjem zagotoviti možnost, da dokažejo, da je konkretno ravnanje upravičeno; |
| --- | --- |

—

sistemskim operaterjem zagotoviti možnost, da dokažejo, da je konkretno ravnanje upravičeno;

| — | pojasniti, da bi bilo treba nekatere regulativne ukrepe naložiti vsem „sistemskim operaterjem“, na primer obveznosti glede preglednosti o načinu opravljanja poslovne dejavnosti, zlasti o tem, kako zbirajo in uporabljajo podatke, in da „sistemski operaterji“ ne smejo izvajati praks, s katerimi bi potrošnikom oteževali zamenjavo ponudnika ali uporabo storitev drugih ponudnikov, ali uporabljati druge oblike neupravičene diskriminacije, s katerimi bi izključevali druga podjetja ali jih postavljali v slabši položaj; |
| --- | --- |

—

pojasniti, da bi bilo treba nekatere regulativne ukrepe naložiti vsem „sistemskim operaterjem“, na primer obveznosti glede preglednosti o načinu opravljanja poslovne dejavnosti, zlasti o tem, kako zbirajo in uporabljajo podatke, in da „sistemski operaterji“ ne smejo izvajati praks, s katerimi bi potrošnikom oteževali zamenjavo ponudnika ali uporabo storitev drugih ponudnikov, ali uporabljati druge oblike neupravičene diskriminacije, s katerimi bi izključevali druga podjetja ali jih postavljali v slabši položaj;

| — | regulativnim organom podeliti pooblastila za sprejemanje začasnih ukrepov in nalaganje kazni „sistemskim operaterjem“, ki ne spoštujejo različnih regulativnih obveznosti, ki so jim naložene; |
| --- | --- |

—

regulativnim organom podeliti pooblastila za sprejemanje začasnih ukrepov in nalaganje kazni „sistemskim operaterjem“, ki ne spoštujejo različnih regulativnih obveznosti, ki so jim naložene;

| — | pooblastiti Komisijo, da na podlagi pogojev predhodnega mehanizma sprejme končno odločitev, ali je ponudnik storitev informacijske družbe „sistemski operater“; |
| --- | --- |

—

pooblastiti Komisijo, da na podlagi pogojev predhodnega mehanizma sprejme končno odločitev, ali je ponudnik storitev informacijske družbe „sistemski operater“;

| — | omogočiti uporabnikom „sistemskih operaterjev“, da so obveščeni, da se lahko deaktivirajo in da imajo učinkovit nadzor in se lahko odločajo, kakšno vsebino želijo videti; uporabniki bi morali biti tudi ustrezno obveščeni o vseh razlogih, zaradi katerih jim je določena vsebina predlagana; |
| --- | --- |

—

omogočiti uporabnikom „sistemskih operaterjev“, da so obveščeni, da se lahko deaktivirajo in da imajo učinkovit nadzor in se lahko odločajo, kakšno vsebino želijo videti; uporabniki bi morali biti tudi ustrezno obveščeni o vseh razlogih, zaradi katerih jim je določena vsebina predlagana;

| — | zagotoviti, da se upoštevajo pravice, obveznosti in načela splošne uredbe o varstvu podatkov, vključno z najmanjšim obsegom podatkov, omejitvijo namena, vgrajenim in privzetim varstvom podatkov in pravno podlago za obdelavo; |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da se upoštevajo pravice, obveznosti in načela splošne uredbe o varstvu podatkov, vključno z najmanjšim obsegom podatkov, omejitvijo namena, vgrajenim in privzetim varstvom podatkov in pravno podlago za obdelavo;

| — | zagotoviti ustrezno raven interoperabilnosti, v skladu s katero morajo „sistemski operaterji“ izmenjevati ustrezna orodja, podatke, strokovno znanje in uporabljene vire, da bi omejili tveganje za vezanost uporabnikov in potrošnikov ter umetno zavezanost uporabnikov enemu sistemskemu operaterju brez realne možnosti ali spodbud za zamenjavo digitalnih platform ali internetnih ekosistemov v okviru teh ukrepov, Komisija pa bi morala proučiti različne tehnologije ter odprte standarde in protokole, vključno z možnostjo tehničnega vmesnika (vmesnika za aplikacijsko programiranje), ki bi uporabnikom konkurenčnih platform omogočal, da se priklopijo na sistemske operaterje in z njimi izmenjajo informacije; sistemski operaterji ne smejo v komercialne namene uporabljati podatkov, ki jih v okviru interoperabilnih dejavnosti prejmejo od tretjih strani, razen za omogočanje teh dejavnosti; obveznosti glede interoperabilnosti ne bi smele omejevati ali ovirati posrednikov pri odpravljanju ranljivosti ali povzročati zamud pri tem; |
| --- | --- |

—

zagotoviti ustrezno raven interoperabilnosti, v skladu s katero morajo „sistemski operaterji“ izmenjevati ustrezna orodja, podatke, strokovno znanje in uporabljene vire, da bi omejili tveganje za vezanost uporabnikov in potrošnikov ter umetno zavezanost uporabnikov enemu sistemskemu operaterju brez realne možnosti ali spodbud za zamenjavo digitalnih platform ali internetnih ekosistemov v okviru teh ukrepov, Komisija pa bi morala proučiti različne tehnologije ter odprte standarde in protokole, vključno z možnostjo tehničnega vmesnika (vmesnika za aplikacijsko programiranje), ki bi uporabnikom konkurenčnih platform omogočal, da se priklopijo na sistemske operaterje in z njimi izmenjajo informacije; sistemski operaterji ne smejo v komercialne namene uporabljati podatkov, ki jih v okviru interoperabilnih dejavnosti prejmejo od tretjih strani, razen za omogočanje teh dejavnosti; obveznosti glede interoperabilnosti ne bi smele omejevati ali ovirati posrednikov pri odpravljanju ranljivosti ali povzročati zamud pri tem;

| — | zagotoviti, da novi predhodni mehanizem ne vpliva na uporabo pravil o konkurenci, vključno z dajanjem prednosti svojim izdelkom in storitvam (angl. self-preferencing) in splošno vertikalno integracijo, ter zagotoviti popolno neodvisnost obeh orodij politike. |
| --- | --- |

—

zagotoviti, da novi predhodni mehanizem ne vpliva na uporabo pravil o konkurenci, vključno z dajanjem prednosti svojim izdelkom in storitvam (angl. self-preferencing) in splošno vertikalno integracijo, ter zagotoviti popolno neodvisnost obeh orodij politike.

VIII.   NADZOR, SODELOVANJE IN IZVRŠEVANJE

Z aktom o digitalnih storitvah bi bilo treba izboljšati nadzor nad obstoječimi pravili in njihovo izvrševanje in določbo o notranjem trgu kot temelj enotnega digitalnega trga okrepiti tako, da bi jo dopolnili z novim mehanizmom sodelovanja za izboljšanje izmenjave informacij, sodelovanja in medsebojnega zaupanja ter medsebojne pomoči med državami članicami na prošnjo, zlasti med organi v matični državi, v kateri ima ponudnik storitev sedež, in organi v državi gostiteljici, v kateri ponudnik ponuja svoje storitve.

Komisija bi morala opraviti celovito oceno učinka, da bi ocenila najprimernejši model nadzora in izvrševanja za uporabo določb v zvezi z aktom o digitalnih storitvah, pri tem pa upoštevati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti.

Komisija bi morala v svoji oceni učinka proučiti obstoječe modele, kot so mreža za sodelovanje na področju varstva potrošnikov, skupina evropskih regulatorjev za avdiovizualne medijske storitve (ERGA), Evropski odbor za varstvo podatkov (EDBP) in Evropska mreža za konkurenco (ECN), ter razmisliti o sprejetju hibridnega sistema nadzora.

Ta sistem nadzora, ki temelji na usklajevanju na ravni EU v sodelovanju z mrežo nacionalnih organov, bi moral izboljšati spremljanje in uporabo akta o digitalnih storitvah, uveljavljati spoštovanje predpisov, vključno z nalaganjem regulativnih glob, drugih sankcij ali ukrepov, ter imeti možnost izvajati revizijo posrednikov in platform. Po potrebi bi moral reševati tudi čezmejne spore med nacionalnimi organi, obravnavati zapletena čezmejna vprašanja, dajati nasvete in usmeritve, potrjevati kodekse in odločitve na ravni Unije ter skupaj z nacionalnimi organi podajati pobude in začeti preiskave o čezmejnih vprašanjih. Končni nadzor nad obveznostmi držav članic bi moral ostati v rokah Komisije.

Komisija bi morala poročati Evropskemu parlamentu in Svetu ter skupaj z nacionalnimi organi voditi javno „preglednico platform“ s pomembnimi informacijami o skladnosti z aktom o digitalnih storitvah. Komisija bi morala olajšati in podpirati ustanovitev in vzdrževanje evropskega repozitorija raziskav, da bi za namene raziskav olajšala izmenjavo podatkov z javnimi ustanovami, raziskovalci, nevladnimi organizacijami in univerzami.

Z aktom o digitalnih storitvah bi bilo treba v člen 16 direktive o elektronskem poslovanju vnesti tudi nove izvršilne elemente v zvezi s samoregulacijo.

---

(1)  Pravila iz Direktive (EU) 2019/770 in Direktive (EU) 2019/771.

(2)  Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah, ki je bila nedavno spremenjena z Direktivo (EU) 2019/2161 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in direktiv 98/6/ES, 2005/29/ES ter 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta zaradi boljšega izvrševanja in posodobitve pravil Unije o varstvu potrošnikov (UL L 328, 18.12.2019, str. 7).

(3)  Direktiva 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 304, 22.11.2011, str. 64).

(4)  Direktiva (EU) 2018/958 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. junija 2018 o preskusu sorazmernosti pred sprejetjem nove regulacije poklicev (
  UL L 173, 9.7.2018, str. 25).

---

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/31

---

P9_TA(2020)0273

Akt o digitalnih storitvah: prilagoditev pravil poslovnega in civilnega prava za poslovne subjekte, ki poslujejo na spletu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o aktu o digitalnih storitvah: prilagoditev pravil poslovnega in civilnega prava za poslovne subjekte, ki poslujejo na spletu (2020/2019(INL))

(2021/C 404/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člena 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in člena 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev (1),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (3) (v nadaljnjem besedilu: Splošna uredba o varstvu podatkov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (3) (v nadaljnjem besedilu: Splošna uredba o varstvu podatkov),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (4),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o nekaterih vidikih mediacije v civilnih in gospodarskih zadevah (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o nekaterih vidikih mediacije v civilnih in gospodarskih zadevah (5),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2018 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2018 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434),

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2018/334 z dne 1. marca 2018 o ukrepih za učinkovito preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije (EU) 2018/334 z dne 1. marca 2018 o ukrepih za učinkovito preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin (6),

| — | ob upoštevanju Konvencije o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (7) in Konvencije o priznavanju in izvrševanju tujih arbitražnih odločb, podpisane 10. junija 1958 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (7) in Konvencije o priznavanju in izvrševanju tujih arbitražnih odločb, podpisane 10. junija 1958 v New Yorku,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2018 o tehnologijah distribuirane knjige transakcij in blokovne verige: vzpostavljanje zaupanja z opuščanjem posrednikov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. oktobra 2018 o tehnologijah distribuirane knjige transakcij in blokovne verige: vzpostavljanje zaupanja z opuščanjem posrednikov (8),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke (COM(2020)0066),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. februarja 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. februarja 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. maja 2016 o spletnih platformah in enotnem digitalnem trgu: priložnosti in izzivi za Evropo (COM(2016)0288), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 25. maja 2016 o spletnih platformah in enotnem digitalnem trgu: priložnosti in izzivi za Evropo (COM(2016)0288),

| — | ob upoštevanju študije o oceni evropske dodane vrednosti, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave, z naslovom Akt o digitalnih storitvah: ocena evropske dodane vrednosti (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o oceni evropske dodane vrednosti, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave, z naslovom Akt o digitalnih storitvah: ocena evropske dodane vrednosti (9),

| — | ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0177/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0177/2020),

| A. | ker so digitalne storitve temelj gospodarstva Unije in preživljanja številnih njenih državljanov, zato je treba to področje urediti tako, da se bodo zagotavljale temeljne in druge pravice državljanov, obenem pa se bodo podpirali razvoj in gospodarski napredek ter digitalno okolje in spodbujalo zaupanje na spletu, pri čemer je treba upoštevati interese uporabnikov in vseh udeležencev na trgu, tudi malih in srednjih ter zagonskih podjetij; |
| --- | --- |

A.

ker so digitalne storitve temelj gospodarstva Unije in preživljanja številnih njenih državljanov, zato je treba to področje urediti tako, da se bodo zagotavljale temeljne in druge pravice državljanov, obenem pa se bodo podpirali razvoj in gospodarski napredek ter digitalno okolje in spodbujalo zaupanje na spletu, pri čemer je treba upoštevati interese uporabnikov in vseh udeležencev na trgu, tudi malih in srednjih ter zagonskih podjetij;

| B. | ker so bila pred kratkim z Direktivo (EU) 2018/1808 in Direktivo (EU) 2019/790 sicer posodobljena nekatera pravila, ki se nanašajo na ponudnike storitev objave in izmenjave vsebin na spletu, še vedno pa na ravni Unije ali nacionalni ravni niso bili dovolj dobro obravnavani številni pomembni vidiki civilnega in gospodarskega prava, in ker je to vprašanje postalo še toliko bolj pomembno zaradi hitrega in vse hitrejšega razvoja na področju digitalnih storitev v zadnjih desetletjih, zlasti zaradi pojava novih poslovnih modelov, tehnologij in družbenih razmer; ker je treba torej celovito posodobiti bistvene določbe civilnega in gospodarskega prava, ki se uporabljajo za spletne poslovne subjekte; |
| --- | --- |

B.

ker so bila pred kratkim z Direktivo (EU) 2018/1808 in Direktivo (EU) 2019/790 sicer posodobljena nekatera pravila, ki se nanašajo na ponudnike storitev objave in izmenjave vsebin na spletu, še vedno pa na ravni Unije ali nacionalni ravni niso bili dovolj dobro obravnavani številni pomembni vidiki civilnega in gospodarskega prava, in ker je to vprašanje postalo še toliko bolj pomembno zaradi hitrega in vse hitrejšega razvoja na področju digitalnih storitev v zadnjih desetletjih, zlasti zaradi pojava novih poslovnih modelov, tehnologij in družbenih razmer; ker je treba torej celovito posodobiti bistvene določbe civilnega in gospodarskega prava, ki se uporabljajo za spletne poslovne subjekte;

| C. | ker imajo nekatera podjetja, ki ponujajo digitalne storitve, zaradi močnih na podatkih temelječih mrežnih učinkov, pomembno tržno moč, zaradi česar lahko svojo poslovno prakso vsiljujejo uporabnikom, drugi akterji, zlasti zagonska ter mala in srednja podjetja, pa jim vedno težje konkurirajo, poleg tega je novim podjetjem vse težje vstopiti na ta trg; |
| --- | --- |

C.

ker imajo nekatera podjetja, ki ponujajo digitalne storitve, zaradi močnih na podatkih temelječih mrežnih učinkov, pomembno tržno moč, zaradi česar lahko svojo poslovno prakso vsiljujejo uporabnikom, drugi akterji, zlasti zagonska ter mala in srednja podjetja, pa jim vedno težje konkurirajo, poleg tega je novim podjetjem vse težje vstopiti na ta trg;

| D. | ker zgolj z naknadnim izvrševanjem konkurenčnega prava ni mogoče učinkovito obravnavati vpliva tržne moči nekaterih spletnih platform, med drugim na lojalno konkurenco na enotnem digitalnem trgu; |
| --- | --- |

D.

ker zgolj z naknadnim izvrševanjem konkurenčnega prava ni mogoče učinkovito obravnavati vpliva tržne moči nekaterih spletnih platform, med drugim na lojalno konkurenco na enotnem digitalnem trgu;

| E. | ker so se platforme za gostovanje vsebin iz platform, ki so vsebino zgolj prikazovale, razvile v izpopolnjene organe in akterje na trgu, kar zlasti velja za družbena omrežja, ki pridobivajo in izkoriščajo podatke o uporabi; ker uporabniki glede uporabe teh platform in glede tega, kako platforme uporabljajo podatke uporabnikov, upravičeno pričakujejo poštene pogoje, kar zadeva dostop, preglednost, določanje cen in reševanje sporov; ker lahko preglednost zelo pripomore k večjemu zaupanju v digitalne storitve; |
| --- | --- |

E.

ker so se platforme za gostovanje vsebin iz platform, ki so vsebino zgolj prikazovale, razvile v izpopolnjene organe in akterje na trgu, kar zlasti velja za družbena omrežja, ki pridobivajo in izkoriščajo podatke o uporabi; ker uporabniki glede uporabe teh platform in glede tega, kako platforme uporabljajo podatke uporabnikov, upravičeno pričakujejo poštene pogoje, kar zadeva dostop, preglednost, določanje cen in reševanje sporov; ker lahko preglednost zelo pripomore k večjemu zaupanju v digitalne storitve;

| F. | ker lahko platforme za gostovanje vsebin določijo, katera vsebina se prikaže uporabnikom, s čimer tako močno vplivajo na način pridobivanja in sporočanja informacij, da so dejansko postale javni prostori v digitalnem okolju; ker je treba javne prostore upravljati tako, da se ščitijo interesi javnosti ter spoštujejo temeljne pravice in pravice uporabnikov na podlagi civilnega prava, zlasti pravice do svobodnega izražanja in obveščanja; |
| --- | --- |

F.

ker lahko platforme za gostovanje vsebin določijo, katera vsebina se prikaže uporabnikom, s čimer tako močno vplivajo na način pridobivanja in sporočanja informacij, da so dejansko postale javni prostori v digitalnem okolju; ker je treba javne prostore upravljati tako, da se ščitijo interesi javnosti ter spoštujejo temeljne pravice in pravice uporabnikov na podlagi civilnega prava, zlasti pravice do svobodnega izražanja in obveščanja;

| G. | ker spoštovanje prava v digitalnem svetu poleg učinkovitega uveljavljanja temeljnih pravic, zlasti svobode izražanja in obveščanja, pravic do zasebnosti, varnosti in zaščite, nediskriminacije, spoštovanja pravice do lastnine in pravic intelektualne lastnine, vključuje tudi dostop do pravnega varstva ter dolžno pravno postopanje; ker prenašanje odločitev v zvezi z zakonitostjo vsebin ali pooblastil za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj na zasebna podjetja spodkopava preglednost in dolžno postopanje, kar vodi v razdrobljen pristop; ker zato potrebujemo skrajšani pravni postopek z ustreznimi jamstvi, da bodo obstajala učinkovita pravna sredstva; |
| --- | --- |

G.

ker spoštovanje prava v digitalnem svetu poleg učinkovitega uveljavljanja temeljnih pravic, zlasti svobode izražanja in obveščanja, pravic do zasebnosti, varnosti in zaščite, nediskriminacije, spoštovanja pravice do lastnine in pravic intelektualne lastnine, vključuje tudi dostop do pravnega varstva ter dolžno pravno postopanje; ker prenašanje odločitev v zvezi z zakonitostjo vsebin ali pooblastil za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj na zasebna podjetja spodkopava preglednost in dolžno postopanje, kar vodi v razdrobljen pristop; ker zato potrebujemo skrajšani pravni postopek z ustreznimi jamstvi, da bodo obstajala učinkovita pravna sredstva;

| H. | ker avtomatizirana orodja trenutno ne morejo zanesljivo razlikovati med nezakonito in zakonito vsebino v danem kontekstu, zato so lahko pravni pomisleki v zvezi mehanizmi samodejnega detektiranja in odstranitve vsebine upravičeni, zlasti kar zadeva morebitno omejevanje svobode izražanja in obveščanja iz člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; ker bi se zato morali avtomatizirani mehanizmi uporabljati sorazmerno in le v utemeljenih primerih ter v skladu s preglednimi postopki; |
| --- | --- |

H.

ker avtomatizirana orodja trenutno ne morejo zanesljivo razlikovati med nezakonito in zakonito vsebino v danem kontekstu, zato so lahko pravni pomisleki v zvezi mehanizmi samodejnega detektiranja in odstranitve vsebine upravičeni, zlasti kar zadeva morebitno omejevanje svobode izražanja in obveščanja iz člena 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; ker bi se zato morali avtomatizirani mehanizmi uporabljati sorazmerno in le v utemeljenih primerih ter v skladu s preglednimi postopki;

| I. | ker člen 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah varuje tudi svobodo in pluralnost medijev, ki so za doseganje občinstva vse bolj odvisni od spletnih platform; |
| --- | --- |

I.

ker člen 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah varuje tudi svobodo in pluralnost medijev, ki so za doseganje občinstva vse bolj odvisni od spletnih platform;

| J. | ker večina Evropejcev vsakodnevno koristi digitalne storitve, za katere se uporablja vse širši sklop pravil v Uniji, kar povzroča precejšnjo razdrobljenost trga in posledično pravno negotovost za evropske uporabnike in storitve, ki se zagotavljajo čezmejno; ker sistemi civilnega prava, ki urejajo prakse platform za gostovanje vsebin pri moderiranju vsebin, temeljijo na nekaterih sektorskih predpisih na ravni Unije in nacionalni ravni z zelo različnimi obveznostmi in mehanizmi izvrševanja različnih sistemov civilnega prava; ker je to privedlo do razdrobljenega sklopa predpisov za enotni digitalni trg, na kar se je treba odzvati na ravni Unije; |
| --- | --- |

J.

ker večina Evropejcev vsakodnevno koristi digitalne storitve, za katere se uporablja vse širši sklop pravil v Uniji, kar povzroča precejšnjo razdrobljenost trga in posledično pravno negotovost za evropske uporabnike in storitve, ki se zagotavljajo čezmejno; ker sistemi civilnega prava, ki urejajo prakse platform za gostovanje vsebin pri moderiranju vsebin, temeljijo na nekaterih sektorskih predpisih na ravni Unije in nacionalni ravni z zelo različnimi obveznostmi in mehanizmi izvrševanja različnih sistemov civilnega prava; ker je to privedlo do razdrobljenega sklopa predpisov za enotni digitalni trg, na kar se je treba odzvati na ravni Unije;

| K. | ker nekatere platforme za gostovanje vsebin, da bi lahko učinkoviteje ciljno oglaševale in tako povečale svoje dobiček, s sedanjim poslovnim modelom promovirajo vsebine, ki bodo verjetno pritegnile pozornost uporabnikov in zato ustvarjale več podatkov za profiliranje; ker profiliranje skupaj s ciljnim oglaševanjem lahko privede k izpostavljanju vsebin, ki izvabljajo čustva, kar pogosto spodbuja in olajšuje senzacionalizem pri novicah in priporočilnih sistemih in lahko privede do manipulacije uporabnikov; |
| --- | --- |

K.

ker nekatere platforme za gostovanje vsebin, da bi lahko učinkoviteje ciljno oglaševale in tako povečale svoje dobiček, s sedanjim poslovnim modelom promovirajo vsebine, ki bodo verjetno pritegnile pozornost uporabnikov in zato ustvarjale več podatkov za profiliranje; ker profiliranje skupaj s ciljnim oglaševanjem lahko privede k izpostavljanju vsebin, ki izvabljajo čustva, kar pogosto spodbuja in olajšuje senzacionalizem pri novicah in priporočilnih sistemih in lahko privede do manipulacije uporabnikov;

| L. | ker je za kontekstualno oglaševanje potrebnih manj uporabniških podatkov kot za ciljno vedenjsko oglaševanje in zato manj vdira v zasebnost; |
| --- | --- |

L.

ker je za kontekstualno oglaševanje potrebnih manj uporabniških podatkov kot za ciljno vedenjsko oglaševanje in zato manj vdira v zasebnost;

| M. | ker o izbiri algoritemske logike, na kateri temeljijo priporočilni sistemi, storitve primerjave, urejanje vsebin ali prikazovanje oglasov, odločajo platforme za gostovanje vsebin, možnost javnega nadzora pa je majhna, kar vzbuja pomisleke glede odgovornosti in preglednosti; |
| --- | --- |

M.

ker o izbiri algoritemske logike, na kateri temeljijo priporočilni sistemi, storitve primerjave, urejanje vsebin ali prikazovanje oglasov, odločajo platforme za gostovanje vsebin, možnost javnega nadzora pa je majhna, kar vzbuja pomisleke glede odgovornosti in preglednosti;

| N. | ker platforme za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo uporabnikom omogočajo, da svoje profile uporabljajo za prijavo na spletne strani tretjih oseb, s tem pa tem omogočajo spremljanje njihovih dejavnosti tudi zunaj okolja svoje platforme, kar je konkurenčna prednost pri dostopu do podatkov za algoritme za urejanje vsebine; |
| --- | --- |

N.

ker platforme za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo uporabnikom omogočajo, da svoje profile uporabljajo za prijavo na spletne strani tretjih oseb, s tem pa tem omogočajo spremljanje njihovih dejavnosti tudi zunaj okolja svoje platforme, kar je konkurenčna prednost pri dostopu do podatkov za algoritme za urejanje vsebine;

| O. | ker se tako imenovane pametne pogodbe, ki temeljijo na tehnologijah razpršene evidence, vključno z blokovnimi verigami, ki omogočajo decentralizirano in v celoti sledljivo vodenje evidence in samoizvršitev, uporabljajo na številnih področjih brez ustreznega pravnega okvira; ker je zakonitost teh pogodb in njihova izvršljivost v čezmejnih primerih negotova; |
| --- | --- |

O.

ker se tako imenovane pametne pogodbe, ki temeljijo na tehnologijah razpršene evidence, vključno z blokovnimi verigami, ki omogočajo decentralizirano in v celoti sledljivo vodenje evidence in samoizvršitev, uporabljajo na številnih področjih brez ustreznega pravnega okvira; ker je zakonitost teh pogodb in njihova izvršljivost v čezmejnih primerih negotova;

| P. | ker je med pogoji uporabe platform, o katerih se ni mogoče pogajati, pogosto navedeno pravo, ki se uporablja, in pristojna sodišča zunaj Unije, kar lahko ovira dostop do pravnega varstva; ker Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (10) določa pravila o pristojnosti; ker je v Splošni uredbi o varstvu podatkov pojasnjena pravica posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, da neposredno zoper upravljavca ali obdelovalca sproži zasebni postopek za uveljavljanje svojih pravic, ne glede na to, ali se podatki obdelujejo v Uniji in ali ima upravljavec sedež v Uniji; ker člen 79 Splošne uredbe o varstvu podatkov določa, da so za te postopke pristojna sodišča države članice, v kateri ima upravljavec ali obdelovalec sedež in da so alternativno zanje pristojna tudi sodišča države članice, v kateri ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, svoje običajno prebivališče; |
| --- | --- |

P.

ker je med pogoji uporabe platform, o katerih se ni mogoče pogajati, pogosto navedeno pravo, ki se uporablja, in pristojna sodišča zunaj Unije, kar lahko ovira dostop do pravnega varstva; ker Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (10) določa pravila o pristojnosti; ker je v Splošni uredbi o varstvu podatkov pojasnjena pravica posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, da neposredno zoper upravljavca ali obdelovalca sproži zasebni postopek za uveljavljanje svojih pravic, ne glede na to, ali se podatki obdelujejo v Uniji in ali ima upravljavec sedež v Uniji; ker člen 79 Splošne uredbe o varstvu podatkov določa, da so za te postopke pristojna sodišča države članice, v kateri ima upravljavec ali obdelovalec sedež in da so alternativno zanje pristojna tudi sodišča države članice, v kateri ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, svoje običajno prebivališče;

| Q. | ker je dostop do podatkov, ki niso osebni podatki, in njihovo rudarjenje pomemben dejavnik rasti digitalnega gospodarstva; ker lahko imajo primerni pravni standardi in varstvo podatkov pri interoperabilnosti podatkov z odpravo učinkov vezave pomembno vlogo pri zagotavljanju poštenih tržnih pogojev; |
| --- | --- |

Q.

ker je dostop do podatkov, ki niso osebni podatki, in njihovo rudarjenje pomemben dejavnik rasti digitalnega gospodarstva; ker lahko imajo primerni pravni standardi in varstvo podatkov pri interoperabilnosti podatkov z odpravo učinkov vezave pomembno vlogo pri zagotavljanju poštenih tržnih pogojev;

| R. | ker je treba oceniti možnost, da bi evropskemu subjektu podelili nalogo, da zagotovi usklajeno izvajanje akta o digitalnih storitvah v vsej Uniji, pomaga pri usklajevanju na nacionalni ravni ter obravnava nove priložnosti in izzive, zlasti čezmejne, ki se pojavijo v okviru stalnega tehnološkega razvoja; |
| --- | --- |

R.

ker je treba oceniti možnost, da bi evropskemu subjektu podelili nalogo, da zagotovi usklajeno izvajanje akta o digitalnih storitvah v vsej Uniji, pomaga pri usklajevanju na nacionalni ravni ter obravnava nove priložnosti in izzive, zlasti čezmejne, ki se pojavijo v okviru stalnega tehnološkega razvoja;

Akt o digitalnih storitvah

| 1. | zahteva, da Komisija nemudoma predloži niz zakonodajnih predlogov za akt o digitalnih storitvah s širokim materialnim, osebnim in ozemeljskim področjem uporabe, v katerih bodo opredeljeni ključni koncepti in ki bodo vključevala priporočila, kot je določeno v prilogi k tej resoluciji; meni, da bi moral biti brez poseganja v podrobne vidike prihodnjih zakonodajnih predlogov pravna podlaga člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | predlaga, naj akt o digitalnih storitvah vključuje uredbo, ki vzpostavlja pogodbene pravice v zvezi z upravljanjem vsebine, določa pregledne, poštene, zavezujoče in enotne standarde in postopke za moderiranje vsebine ter zagotavlja dostopna in neodvisna pravna sredstva; poudarja, da bi morali zakonodajni predlogi temeljiti na dokazih in biti namenjeni odpravi in preprečevanju morebitnih novih neupravičenih ovir pri zagotavljanju digitalnih storitev spletnih platform, obenem pa bi morali povečati varstvo potrošnikov in državljanov; meni, da bi morali biti ti predlogi namenjeni doseganju trajnostne in pametne rasti, obravnavati tehnološke izzive in zagotavljati, da bo enotni digitalni trg pošten in varen za vse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poleg tega predlaga, naj se predlagani ukrepi za moderiranje vsebin uporabljajo le za nezakonite vsebine, ne pa za vsebine, ki so zgolj škodljive; zato predlaga, naj se v uredbo vključijo univerzalna merila za določitev tržne moči platform, da bo mogoče jasno opredeliti, kaj je platforma s pomembno tržno močjo, in s tem določiti, ali je mogoče posamezno platformo za gostovanje vsebin, ki nima pomembne tržne moči, izvzeti iz nekaterih določb; poudarja, da bi moral biti okvir, uveden z aktom o digitalnih storitvah, obvladljiv za male poslovne subjekte ter mala in srednja ter zagonska podjetja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | predlaga, naj se z aktom o digitalnih storitvah uvede obveznost za ponudnike digitalnih storitev s sedežem zunaj Unije, da imenujejo pravnega zastopnika za interese uporabnikov v Uniji, na katerega bi bilo mogoče naslavljati zahtevke, da se denimo omogoči povračilo škode potrošnikom v primeru lažnih ali zavajajočih oglasov, in da kontaktne podatke tega zastopnika v vidni in dostopni obliki objavijo na svojem spletnem mestu; |
| --- | --- |

4.

Pravice v zvezi z moderiranjem vsebine

| 5. | poudarja, da morajo biti za izvrševanje prava še vedno pristojni javni organi; meni, da mora končno odločitev o zakonitosti uporabniško ustvarjene vsebine sprejeti neodvisno sodstvo in ne zasebni poslovni subjekt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vztraja, da mora uredba prepovedovati prakse moderiranja vsebin, ki so diskriminacijske ali vključujejo izkoriščanje in izključevanje, zlasti najranljivejših, ter mora biti skladna s temeljnimi pravicami in svoboščinami uporabnikov, zlasti s svobodo izražanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je treba potrošnike bolje zaščititi in jim zagotoviti zanesljive in pregledne informacije o primerih nepravilnostih, kot so zavajajoče trditve in goljufije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | priporoča, naj uporabo te uredbe pozorno spremlja evropski subjekt, ki bo skrbel za to, da bodo platforme za gostovanje vsebin ravnale v skladu z določbami uredbe, in sicer s spremljanjem skladnosti s standardi, določenimi za upravljanje vsebin na podlagi poročil o preglednosti, in s spremljanjem algoritmov, ki jih platforme uporabljajo za upravljanje vsebin; poziva Komisijo, naj oceni možnosti, da za izvajanje teh nalog imenuje obstoječo ali novo evropsko agencijo ali organ oziroma da sama usklajuje mrežo nacionalnih organov za izvajanje teh nalog (v nadaljnjem besedilu: evropski subjekt); |
| --- | --- |

8.

| 9. | predlaga, naj platforme za gostovanje vsebin evropskemu subjektu redno pošiljajo celovita poročila o preglednosti, ki bodo temeljila na usklajeni metodologiji in bodo ocenjena na podlagi relevantnih kazalnikov uspešnosti, vključno s politikami glede vsebin in skladnostjo njihovih pogojev uporabe z določbami akta o digitalnih storitvah; predlaga, naj platforme ta poročila in svoje politike upravljanja vsebin na enostaven in dostopen način objavijo in dajo na voljo v javno dostopni podatkovni zbirki; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva platforme za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo, naj ocenijo tveganje svojih politik upravljanja vsebin za družbo, zlasti kako vplivajo na temeljne pravice, in naj dvakrat letno vodijo dialog z evropskim subjektom in ustreznimi nacionalnimi organi na podlagi predstavitve poročil o preglednosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priporoča, naj države članice zagotovijo neodvisne organe za reševanje sporov, ki bodo zadolženi za reševanje sporov v zvezi z moderiranjem vsebin; meni, da bi morala imeti poleg uporabnika, ki je naložil vsebino, ki je predmet spora, tudi tretja oseba, na primer varuh človekovih pravic, ki deluje v zakonitem interesu, možnost, da izpodbija odločitve v zvezi z moderiranjem vsebin, če želimo zavarovati anonimno objavljanje in splošne interese; potrjuje pravico uporabnikov do nadaljnjega pravnega varstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je prepričan, da akt o digitalnih storitvah platforme za gostovanje vsebin ne sme zavezovati k uporabi kakršne koli oblike popolnoma avtomatiziranih predhodnih kontrol vsebine, razen če je drugače določeno v veljavnem pravu Unije, in meni, da mehanizmi, ki jih prostovoljno uporabljajo platforme, ne smejo privesti do ukrepov predhodne kontrole, ki temeljijo na avtomatiziranih orodjih ali filtriranju vsebin pri nalaganju, in da jih mora revidirati evropski subjekt, da se zagotovi skladnost z aktom o digitalnih storitvah; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da morajo platforme za gostovanje vsebin delovati pregledno, kar zadeva algoritemsko obdelavo in uporabljene podatke za učenje algoritmov; |
| --- | --- |

13.

Pravice v zvezi z urejanjem vsebine, podatki in spletnimi oglasi

| 14. | meni, da je na uporabnika usmerjeno izpostavljanje vsebine na podlagi mnenj ali stališč, predstavljenih v njej, ena od najbolj škodljivih praks v digitalni družbi, zlasti v primerih, ko se ta vsebina izpostavlja na podlagi predhodne uporabnikove interakcije z drugo izpostavljeno vsebino in z namenom optimizacije uporabniških profilov za ciljno oglaševanje; je zaskrbljen, da ta praksa temelji na vsiljivem sledenju in podatkovnem rudarjenju; poziva Komisijo, naj analizira učinek te prakse in sprejme ustrezne zakonodajne ukrepe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da je treba uporabo ciljnega oglaševanja bolj strogo regulirati v korist manj vsiljivih oblik oglaševanja, ki ne zahtevajo obsežnega sledenja interakcij uporabnika z vsebino, in da bi moralo biti prikazovanje vedenjskega oglaševanja pogojeno s prostovoljno, posebno, informirano in nedvoumno privolitvijo posameznika; |
| --- | --- |

15.

| 16. | je seznanjen z veljavnimi določbami, ki obravnavajo ciljno oglaševanje, v Splošni uredbi o varstvu podatkov in Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (11); |
| --- | --- |

16.

| 17. | zato priporoča, naj se z aktom o digitalnih storitvah določijo jasne meje in uvedejo pravila o preglednosti, kar zadeva pogoje za zbiranje podatkov za namene ciljnega oglaševanja, pa tudi kar zadeva delovanje in odgovornost pri ciljnem oglaševanju, zlasti pri sledenju podatkov na spletnem mestu tretjih oseb; vztraja, da so potrebni novi ukrepi za vzpostavitev okvira za odnose med platformami in potrošniki, kar zadeva določbe o preglednosti v zvezi z oglaševanjem, digitalnimi dregljaji in prednostno obravnavo; poziva Komisijo, naj oceni možnosti za ureditev ciljnega oglaševanja, vključno z njegovo postopno odpravo, ki bi privedla do prepovedi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi moral akt o digitalnih storitvah v skladu z načelom zmanjšanja količine podatkov in za preprečitev nepooblaščenega razkritja, kraje identitete in drugih oblik zlorabe osebnih podatkov zagotavljati pravico do anonimne uporabe digitalnih storitev, kadar je to tehnično mogoče; poziva Komisijo, naj od platform za gostovanje vsebin zahteva, da preverijo identiteto oglaševalcev, s katerimi imajo poslovne odnose, da se zagotovi odgovornost oglaševalcev, če se ugotovi, da so promovirane vsebine nezakonite; zato predlaga, da se v akt o digitalnih storitvah vključijo pravne določbe, ki bodo platformam preprečevale komercialno izkoriščanje podatkov tretjih oseb, če s temi osebami konkurirajo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje, da se informacije platform za gostovanje vsebin in javnih organov razlikujejo, ter poziva k poenostavljeni izmenjavi potrebnih informacij; poudarja, da je treba javnim organom v skladu s sodno prakso o komunikacijskih metapodatkih omogočiti dostop do podatkov o uporabnikovih metapodatkov samo za namen preiskovanja osumljencev hudih kaznivih dejanj in s predhodno sodbo odobritvijo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priporoča, naj se od ponudnikov s pomembno tržno močjo, ki ponujajo storitev enotne prijave, zahteva, da podpirajo tudi vsaj en odprt in decentraliziran sistem identificiranja, ki temelji na nelastniškem okviru; poziva Komisijo, naj predlaga skupne standarde Unije za nacionalne sisteme, ki jih zagotavljajo države članice, zlasti kar zadeva standarde varstva podatkov in čezmejne interoperabilnosti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj oceni možnost opredelitve pravičnih pogodbenih pogojev za lažjo izmenjavo podatkov in večjo preglednost, da bi odpravili neravnovesja v tržni moči; zato predlaga, naj se preučijo možnosti za lažjo interoperabilnost, medsebojno povezljivost in prenosljivost podatkov; poudarja, da bi morali izmenjavo podatkov spremljati zadostni in ustrezni zaščitni ukrepi, vključno z učinkovito anonimizacijo osebnih podatkov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | priporoča, naj se v aktu za digitalne storitve od platform s pomembno tržno močjo zahteva, da zagotovijo vmesnik za aplikacijsko programiranje, prek katerega se lahko tretje platforme in njihovi uporabniki povezujejo z glavnimi funkcijami in uporabniki platforme, ki jih zagotavlja vmesnik za aplikacijsko programiranje, vključno s storitvami tretjih strani, ki so namenjene izboljšanju in prilagajanju uporabniške izkušnje, zlasti s storitvami, s katerimi se prilagajajo nastavitve zasebnosti in nastavitve za urejanje vsebin; predlaga, naj platforme javno dokumentirajo vse vmesnike za aplikacijsko programiranje, ki jih za namene interoperabilnosti in medsebojne povezljivosti storitev dajejo na voljo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je po drugi strani prepričan, da platforme s pomembno tržno močjo, ki zagotavljajo vmesnik za aplikacijsko programiranje, ne smejo deliti, obdržati, unovčiti ali uporabljati podatkov, ki jih prejmejo prek storitev tretjih oseb; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da obveznosti glede interoperabilnosti in medsebojne povezljivosti ne smejo omejevati, ovirati ali zavlačevati zmožnosti platform za gostovanje vsebin, da bi odpravile varnostne težave, kakor tudi potreba po odpravi varnostnih težav ne sme privesti do neupravičene začasne prekinitve vmesnika za aplikacijsko programiranje, ki zagotavlja interoperabilnost in medsebojno povezljivost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da morajo biti določbe o interoperabilnosti in medsebojni povezljivosti skladne z vsemi predpisi o varstvu podatkov; v zvezi s tem predlaga, naj se z aktom o digitalnih storitvah od platform zahteva, da zagotovijo tehnično izvedljivost določb o prenosljivosti podatkov iz člena 20(2) Splošne uredbe o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva, naj platforme za gostovanje vsebin uporabnikom dajo dejansko možnost izbire, da privolijo ali ne privolijo v prikazovanje ciljnega oglaševanja na podlagi predhodne interakcije uporabnikov z vsebino na isti platformi za gostovanje vsebin ali na spletih mestih tretjih oseb; poudarja, da mora biti ta izbira jasno in razumljivo predstavljena in da zavrnitev ne sme privesti do tega, da se onemogoči dostop do funkcionalnosti platforme; poudarja, da se privolitev v ciljno oglaševanje ne bi smela šteti za prostovoljno in veljavno, če je dostop do storitve pogojen z obdelavo podatkov; potrjuje, da v skladu z Direktivo 2002/58/ES ciljno oglaševanje dovoljeno le na podlagi privolitve, sicer je prepovedano; ugotavlja, da splošno in nediskriminacijsko zbiranje osebnih podatkov o vsaki uporabi digitalne naprave nesorazmerno posega v pravico do zasebnosti, saj spletne dejavnosti posameznika nudijo natančen vpogled v njegovo vedenje in s tem omogočajo manipulacijo; trdi, da imajo uporabniki pravico, da pri uporabi digitalnih naprav niso izpostavljeni vsiljivemu sledenju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj v tem smislu prav tako zagotovi, da bodo lahko potrošniki povezano napravo še vedno uporabljali za vse njene osnovne funkcije, tudi če prekličejo privolitev ali ne dajo privolitve za posredovanje neoperativnih podatkov proizvajalcem naprave ali tretjim osebam; ponovno poudarja potrebo po preglednosti v pogodbenih pogojih in pogojih v zvezi z možnostjo in obsegom izmenjave podatkov s tretjimi osebami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nadalje poziva, naj se uporabnikom zagotovi ustrezna stopnja preglednosti in vpliva na merila, v skladu s katerimi se vsebina ureja in jim je vidna; potrjuje, da bi to moralo vključevati tudi možnost zavrnitve kakršnega koli urejanja vsebine, razen po kronološkem vrstnem redu; poudarja, da bi morali vmesniki za aplikacijsko programiranje, ki jih zagotavljajo platforme, uporabnikom omogočati urejanje vsebine s programsko opremo ali storitvami po njihovi izbiri; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je pomembno, da se akt o digitalnih storitvah izkaže za pravno utemeljeno in učinkovito zaščito otrok v spletnem okolje, obenem pa ne nalaga obveznosti splošnega spremljanja ali filtriranja ter zagotavlja polno usklajenost in preprečuje podvajanje s Splošno uredbo o varstvu podatkov in Direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja, da bi morali biti plačani oglasi ali plačana uvrstitev sponzoriranih vsebin jasno, jedrnato in razumljivo označeni; predlaga, naj platforme razkrijejo izvor plačanih oglasov in sponzoriranih vsebin; zato predlaga, naj platforme za gostovanje vsebin objavijo vse sponzorirane vsebine in oglase ter jih jasno prikažejo svojim uporabnikom v javno dostopnem arhivu oglasov, pri čemer naj označijo, kdo je plačal zanje in po potrebi v čigavem imenu; poudarja, da to vključuje neposredna in posredna plačila ali vsa druga nadomestila, ki jih prejmejo ponudniki storitev; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da je smiselno razmisliti o nadaljnjih možnostih za zagotavljanje skladnosti s predpisi, ki veljajo v Uniji, če ustrezni podatki pokažejo občuten razkorak v zavajajočih praksah oglaševanja in izvrševanja med platformami s sedežem v Uniji in platformami iz tretjih držav; poudarja potrebo po enakih konkurenčnih pogojih za oglaševalce iz Unije in oglaševalce iz tretjih držav; |
| --- | --- |

31.

Določbe o pogojih uporabe, pametnih pogodbah in blokovnih verigah ter mednarodnem zasebnem pravu

| 32. | opaža porast tako imenovanih pametnih pogodb, kot so tiste, ki temeljijo na tehnologijah razpršene evidence in nimajo jasnega pravnega okvira; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj oceni razvoj in uporabo tehnologije razpršene evidence, vključno z blokovno verigo in zlasti pametnimi pogodbami, poda smernice, da se zagotovi pravna varnost za podjetja in potrošnike, zlasti v zvezi z vprašanji zakonitosti, izvrševanja pametnih pogodb v čezmejnih primerih in po potrebi zahtev za overitev, ter pripravi predloge za ustrezni pravni okvir; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je treba zagotoviti sodni nadzor v zvezi s tem, ali so pogoji uporabe, ki jih posredniki postavljajo uporabnikom svojih storitev, pošteni in v skladu s standardi temeljnih pravic; meni, da pogoji uporabe, ki neupravičeno omejujejo temeljne pravice uporabnikov, kot sta pravica do zasebnosti in svoboda izražanja, ne bi smeli biti zavezujoči; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj preuči načine za zagotavljanje ustrezne uravnoteženosti in enakosti med strankami pametnih pogodb, pri čemer naj upošteva zasebne pomisleke šibkejše stranke ali pomisleke javnosti, na primer v zvezi s kartelnimi sporazumi; poudarja, da je treba zagotoviti spoštovanje pravic upnikov v postopkih insolventnosti in prestrukturiranja; toplo priporoča, naj se v pametne pogodbe vključijo mehanizmi, s katerimi se lahko ustavi in razveljavi izvrševanje teh pogodb in s tem povezanih plačil; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo, naj zlasti posodobi veljavne smernice v zvezi z Direktivo 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov (12) ter pojasni, ali meni, da pametne pogodbe sodijo v izjemo iz točke (l) člena 3(3) navedene direktive, in če je tako, v katerih okoliščinah, ter pojasni vprašanje pravice do odstopa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je treba tehnologije blokovnih verig in zlasti pametne pogodbe uporabljati v skladu s protimonopolnimi pravili in zahtevami, vključno s tistimi, ki prepovedujejo kartelne sporazume ali usklajeno ravnanje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da standardni pogoji uporabe ne bi smeli preprečevati učinkovitega dostopa do sodišč Unije ali državljanov ali podjetij Unije postavljati v slabši položaj; poziva Komisijo, naj oceni, ali je varstvo pravic do dostopa do podatkov v okviru mednarodnega zasebnega prava negotovo in povzroča, da so državljani in podjetja Unije v slabšem položaju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da uporabo digitalnih storitev v Uniji v celoti ureja pravo Unije, ki je v pristojnosti sodišč Unije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nadalje ugotavlja, da bi bilo treba zakonodajne rešitve za ta vprašanja najti na ravni Unije, če se delovanje na mednarodni ravni ne zdi izvedljivo ali če bi lahko trajalo predolgo, da bi obrodilo rezultate; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da se od ponudnikov storitev ne sme zahtevati, da odstranijo informacije, ki so v njihovi državi izvora zakonite, ali da onemogočijo dostop do njih; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  UL L 186, 11.7.2019, str. 57.

(2)  UL L 130, 17.5.2019, str. 92.

(3)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(4)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(5)  UL L 136, 24.5.2008, str. 3.

(6)  UL L 63, 6.3.2018, str. 50.

(7)  UL L 339, 21.12.2007, str. 3.

(8)  UL C 11, 13.1.2020, str. 7.

(9)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/654180/EPRS_STU(2020)654180_EN.pdf

(10)  UL L 351, 20.12.2012, str. 1.

(11)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(12)  UL L 304, 22.11.2011, str. 64.

---

PRILOGA K RESOLUCIJI:

PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

A.   NAČELA IN CILJI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

KLJUČNA NAČELA IN CILJI PREDLOGA

| — | Predlog vsebuje tako akte, ki bi jih bilo treba vključiti v akt o digitalnih storitvah, kot tiste, ki so povezani z aktom o digitalnih storitvah. |
| --- | --- |

—

Predlog vsebuje tako akte, ki bi jih bilo treba vključiti v akt o digitalnih storitvah, kot tiste, ki so povezani z aktom o digitalnih storitvah.

| — | Namen predloga je uvesti strožje določbe civilnega in gospodarskega prava za komercialne subjekte, ki delujejo na spletu na področju digitalnih storitev. |
| --- | --- |

—

Namen predloga je uvesti strožje določbe civilnega in gospodarskega prava za komercialne subjekte, ki delujejo na spletu na področju digitalnih storitev.

| — | Namen predloga je povečati in razjasniti pogodbene pravice uporabnikov v zvezi z moderiranjem in vzdrževanjem vsebin. |
| --- | --- |

—

Namen predloga je povečati in razjasniti pogodbene pravice uporabnikov v zvezi z moderiranjem in vzdrževanjem vsebin.

| — | Namen predloga je obravnavati nedopustne in nepoštene pogoje, ki se uporabljajo za digitalne storitve. |
| --- | --- |

—

Namen predloga je obravnavati nedopustne in nepoštene pogoje, ki se uporabljajo za digitalne storitve.

| — | Predlog obravnava vprašanje vidikov zbiranja podatkov, ki so v nasprotju s poštenimi pogodbenimi pravicami uporabnikov in varstvom podatkov ter pravili o zaupnosti na spletu. |
| --- | --- |

—

Predlog obravnava vprašanje vidikov zbiranja podatkov, ki so v nasprotju s poštenimi pogodbenimi pravicami uporabnikov in varstvom podatkov ter pravili o zaupnosti na spletu.

| — | Predlog obravnava pomen pravičnega izvrševanja pravic uporabnikov v zvezi z interoperabilnostjo in prenosljivostjo. |
| --- | --- |

—

Predlog obravnava pomen pravičnega izvrševanja pravic uporabnikov v zvezi z interoperabilnostjo in prenosljivostjo.

| — | S predlogom se povečuje pomen pravil mednarodnega zasebnega prava, ki zagotavljajo pravno jasnost glede pogojev, o katerih se ni mogoče pogajati in ki jih uporabljajo spletne platforme, in zagotavljanja pravice dostopa do podatkov ter sodnega varstva. |
| --- | --- |

—

S predlogom se povečuje pomen pravil mednarodnega zasebnega prava, ki zagotavljajo pravno jasnost glede pogojev, o katerih se ni mogoče pogajati in ki jih uporabljajo spletne platforme, in zagotavljanja pravice dostopa do podatkov ter sodnega varstva.

| — | V predlogu se ne obravnavajo vidiki ureditve spletnih trgov, vendar bi jih bilo treba upoštevati v svežnju akta o digitalnih storitvah, ki ga bo predlagala Komisija. |
| --- | --- |

—

V predlogu se ne obravnavajo vidiki ureditve spletnih trgov, vendar bi jih bilo treba upoštevati v svežnju akta o digitalnih storitvah, ki ga bo predlagala Komisija.

| — | Predlog opozarja, da je treba oceniti potrebo po ustrezni ureditvi civilnopravnih in gospodarskopravnih vidikov tehnologije distribuirane knjige transakcij, vključno z blokovnimi verigami, obravnava pa predvsem potrebo po ureditvi civilnopravnih in gospodarskopravnih vidikov pametnih pogodb. |
| --- | --- |

—

Predlog opozarja, da je treba oceniti potrebo po ustrezni ureditvi civilnopravnih in gospodarskopravnih vidikov tehnologije distribuirane knjige transakcij, vključno z blokovnimi verigami, obravnava pa predvsem potrebo po ureditvi civilnopravnih in gospodarskopravnih vidikov pametnih pogodb.

I.   PREDLOGI, KI NAJ SE VKLJUČIJO V AKT O DIGITALNIH STORITVAH

Ključni elementi predlogov, ki naj se vključijo v akt o digitalnih storitvah, bi morali biti:

Uredba o pogodbenih pravicah glede upravljanja vsebin, ki bi vsebovala naslednje elemente:

| — | Uporabljati bi se morala za upravljanje vsebin, vključno z moderiranjem in vzdrževanjem vsebin, dostopnih v Uniji. |
| --- | --- |

—

Uporabljati bi se morala za upravljanje vsebin, vključno z moderiranjem in vzdrževanjem vsebin, dostopnih v Uniji.

| — | Določati bi morala sorazmerna načela za moderiranje vsebin. |
| --- | --- |

—

Določati bi morala sorazmerna načela za moderiranje vsebin.

| — | Določati bi morala formalne in postopkovne standarde za mehanizem prijave in ukrepanja, ki bi bili sorazmerni s platformo ter naravo in učinkom škode, učinkoviti in sodobni. |
| --- | --- |

—

Določati bi morala formalne in postopkovne standarde za mehanizem prijave in ukrepanja, ki bi bili sorazmerni s platformo ter naravo in učinkom škode, učinkoviti in sodobni.

| — | Določati bi morala neodvisen mehanizem za reševanje sporov v državah članicah, ki ne bi omejeval dostopa do pravnih sredstev. |
| --- | --- |

—

Določati bi morala neodvisen mehanizem za reševanje sporov v državah članicah, ki ne bi omejeval dostopa do pravnih sredstev.

| — | Določati bi morala sklop jasnih kazalnikov za opredelitev tržne moči platform za gostovanje vsebin, da bi lahko opredelili, ali se lahko platforme za gostovanje vsebin, ki nimajo pomembne tržne moči, izvzamejo iz nekaterih določb. Ti kazalniki bi lahko vključevali velikost mreže (število uporabnikov), njeno finančno moč, dostop do podatkov, stopnjo vertikalne integracije ali obstoj učinka vezave. |
| --- | --- |

—

Določati bi morala sklop jasnih kazalnikov za opredelitev tržne moči platform za gostovanje vsebin, da bi lahko opredelili, ali se lahko platforme za gostovanje vsebin, ki nimajo pomembne tržne moči, izvzamejo iz nekaterih določb. Ti kazalniki bi lahko vključevali velikost mreže (število uporabnikov), njeno finančno moč, dostop do podatkov, stopnjo vertikalne integracije ali obstoj učinka vezave.

| — | Določati bi morala pravila o odgovornosti platform za gostovanje vsebin za blago, ki se na njih prodaja ali oglašuje, pri tem pa upoštevati podporne dejavnosti za MSP, da se zmanjša njihovo breme, ko se prilagajajo tej odgovornosti. |
| --- | --- |

—

Določati bi morala pravila o odgovornosti platform za gostovanje vsebin za blago, ki se na njih prodaja ali oglašuje, pri tem pa upoštevati podporne dejavnosti za MSP, da se zmanjša njihovo breme, ko se prilagajajo tej odgovornosti.

| — | Pri uporabi ustreznih možnosti politike bi morala jasno razlikovati med nezakonitimi in škodljivimi vsebinami. Pri tem bi se moral vsak ukrep v aktu o digitalnih storitvah nanašati le na nezakonite vsebine, kot so opredeljene v pravu Unije in nacionalnem pravu. |
| --- | --- |

—

Pri uporabi ustreznih možnosti politike bi morala jasno razlikovati med nezakonitimi in škodljivimi vsebinami. Pri tem bi se moral vsak ukrep v aktu o digitalnih storitvah nanašati le na nezakonite vsebine, kot so opredeljene v pravu Unije in nacionalnem pravu.

| — | Temeljiti bi morala na ustaljenih načelih za določanje prava, ki se uporablja za izpolnjevanje upravnega prava, in bi morala zaradi vse večjega zbliževanja pravic uporabnikov jasno navajati, da ta načela veljajo za vse vidike, ki spadajo na področje njene uporabe. |
| --- | --- |

—

Temeljiti bi morala na ustaljenih načelih za določanje prava, ki se uporablja za izpolnjevanje upravnega prava, in bi morala zaradi vse večjega zbliževanja pravic uporabnikov jasno navajati, da ta načela veljajo za vse vidike, ki spadajo na področje njene uporabe.

| — | V celoti bi morala spoštovati Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in pravila Unije o varstvu potrošnikov ter zaščiti njihove varnosti, zasebnosti in osebnih podatkov, kot tudi temeljnih pravic. |
| --- | --- |

—

V celoti bi morala spoštovati Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in pravila Unije o varstvu potrošnikov ter zaščiti njihove varnosti, zasebnosti in osebnih podatkov, kot tudi temeljnih pravic.

| — | Morala bi omogočati dialog med platformami za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo in evropskim subjektom o obvladovanju tveganja pri upravljanju vsebin s pravno vsebino. |
| --- | --- |

—

Morala bi omogočati dialog med platformami za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo in evropskim subjektom o obvladovanju tveganja pri upravljanju vsebin s pravno vsebino.

Komisija bi morala razmisliti o možnostih ustanovitve evropskega subjekta, katerega naloga bi bila skrbeti za spoštovanje določb predloga z naslednjimi ukrepi:

| — | redno spremljanje algoritmov, ki jih platforme za gostovanje vsebin uporabljajo za namene upravljanja vsebin; |
| --- | --- |

—

redno spremljanje algoritmov, ki jih platforme za gostovanje vsebin uporabljajo za namene upravljanja vsebin;

| — | redno preverjanje, da platforme za gostovanje vsebin spoštujejo določbe uredbe na podlagi poročil o preglednosti, ki jih izdelajo te platforme, in javnih zbirk podatkov o odločitvah o odstranitvi vsebin, ki jih je treba vzpostaviti z aktom o digitalnih storitvah; |
| --- | --- |

—

redno preverjanje, da platforme za gostovanje vsebin spoštujejo določbe uredbe na podlagi poročil o preglednosti, ki jih izdelajo te platforme, in javnih zbirk podatkov o odločitvah o odstranitvi vsebin, ki jih je treba vzpostaviti z aktom o digitalnih storitvah;

| — | sodelovanje s platformami za gostovanje vsebin za določitev najboljše prakse pri izpolnjevanju zahtev glede preglednosti in odgovornosti iz pogoje, pa tudi najboljše prakse pri moderiranju vsebin in izvajanju postopkov prijave in ukrepanja; |
| --- | --- |

—

sodelovanje s platformami za gostovanje vsebin za določitev najboljše prakse pri izpolnjevanju zahtev glede preglednosti in odgovornosti iz pogoje, pa tudi najboljše prakse pri moderiranju vsebin in izvajanju postopkov prijave in ukrepanja;

| — | sodelovanje in usklajevanje z nacionalnimi organi pri izvajanju akta o digitalnih storitvah; |
| --- | --- |

—

sodelovanje in usklajevanje z nacionalnimi organi pri izvajanju akta o digitalnih storitvah;

| — | upravljanje namenskega sklada za pomoč državam članicam pri financiranju operativnih stroškov neodvisnih organov za reševanje sporov iz uredbe, ki bi ga se financirali iz glob, naloženih platformam za gostovanje vsebin zaradi neupoštevanja določb akta o digitalnih storitvah, ter prispevka platform za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo; |
| --- | --- |

—

upravljanje namenskega sklada za pomoč državam članicam pri financiranju operativnih stroškov neodvisnih organov za reševanje sporov iz uredbe, ki bi ga se financirali iz glob, naloženih platformam za gostovanje vsebin zaradi neupoštevanja določb akta o digitalnih storitvah, ter prispevka platform za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo;

| — | naložitev glob za neupoštevanje akta o digitalnih storitvah. Globe bi se morale vplačati v poseben namenski sklad, ki bi državam članicam pomagal pri financiranju stroškov delovanja organov za reševanje sporov iz uredbe. Med primere neupoštevanja bi bilo treba vključiti:






  — | neizvajanje določb uredbe; |
| --- | --- | --- |

—

naložitev glob za neupoštevanje akta o digitalnih storitvah. Globe bi se morale vplačati v poseben namenski sklad, ki bi državam članicam pomagal pri financiranju stroškov delovanja organov za reševanje sporov iz uredbe. Med primere neupoštevanja bi bilo treba vključiti:

—

neizvajanje določb uredbe;

| — | onemogočanje preglednih, dostopnih, poštenih in nediskriminatornih pogojev; |
| --- | --- |

—

onemogočanje preglednih, dostopnih, poštenih in nediskriminatornih pogojev;

| — | onemogočanje dostopa evropskemu subjektu do algoritmov za upravljanje vsebin ob pregledu; |
| --- | --- |

—

onemogočanje dostopa evropskemu subjektu do algoritmov za upravljanje vsebin ob pregledu;

| — | nepredložitev poročil o preglednosti evropskemu subjektu; |
| --- | --- |

—

nepredložitev poročil o preglednosti evropskemu subjektu;

| — | objavljanje polletnih poročil o vseh svojih dejavnostih in poročanje institucijam Unije. |
| --- | --- |

—

objavljanje polletnih poročil o vseh svojih dejavnostih in poročanje institucijam Unije.

Poročila o preglednosti v zvezi z upravljanjem vsebin bi morala biti pripravljena na ta način:

Akt o digitalnih storitvah bi moral vsebovati določbe, s katerimi bi od platform za gostovanje vsebin zahtevali, da za evropski subjekt redno objavljajo in pripravljajo poročila o preglednosti. Ta poročila bi morala biti celovita, upoštevati dosledno metodologijo in vsebovati predvsem:

| — | informacije o prijavah, ki jih obdela platforma za gostovanje vsebin, vključno s:






  — | skupnim številom prejetih prijavah po vrstah vsebine in sprejetih ukrepih; |
| --- | --- | --- |

—

informacije o prijavah, ki jih obdela platforma za gostovanje vsebin, vključno s:

—

skupnim številom prejetih prijavah po vrstah vsebine in sprejetih ukrepih;

| — | številom prejetih prijav glede na kategorijo vložnikov, kot so fizične osebe, javni organi ali zasebna podjetja; |
| --- | --- |

—

številom prejetih prijav glede na kategorijo vložnikov, kot so fizične osebe, javni organi ali zasebna podjetja;

| — | skupnim številom opravljenih zahtev za odstranitev in skupnim številom vsebin, predloženih pristojnim organom; |
| --- | --- |

—

skupnim številom opravljenih zahtev za odstranitev in skupnim številom vsebin, predloženih pristojnim organom;

| — | skupnim številom prejetih nasprotnih prijav ali pritožb ter informacijami o tem, kako so bili rešeni; |
| --- | --- |

—

skupnim številom prejetih nasprotnih prijav ali pritožb ter informacijami o tem, kako so bili rešeni;

| — | povprečnim časom, ki preteče med objavo, prijavo, nasprotno prijavo in ukrepom; |
| --- | --- |

—

povprečnim časom, ki preteče med objavo, prijavo, nasprotno prijavo in ukrepom;

| — | informacije o številu zaposlenih moderatorjev vsebin, njihovo lokacijo, izobrazbo in znanjem jezikov ter vsemi algoritmi, ki se uporabljajo za sprejemanje odločitev, |
| --- | --- |

—

informacije o številu zaposlenih moderatorjev vsebin, njihovo lokacijo, izobrazbo in znanjem jezikov ter vsemi algoritmi, ki se uporabljajo za sprejemanje odločitev,

| — | podatke o zahtevah po informacijah, ki jih vložijo javni organi, kot so organi, pristojni za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, vključno s številom v celoti izpolnjenih zahtev in zahtev, ki niso bile ali so bile le delno izpolnjene, |
| --- | --- |

—

podatke o zahtevah po informacijah, ki jih vložijo javni organi, kot so organi, pristojni za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, vključno s številom v celoti izpolnjenih zahtev in zahtev, ki niso bile ali so bile le delno izpolnjene,

| — | informacije o izvrševanju pogojev in informacije o sodnih odločbah, s katerimi se odredi razveljavitev in/ali sprememba pogojev, ki jih država članica šteje za nezakonite. |
| --- | --- |

—

informacije o izvrševanju pogojev in informacije o sodnih odločbah, s katerimi se odredi razveljavitev in/ali sprememba pogojev, ki jih država članica šteje za nezakonite.

Zaradi večje preglednosti za uporabnike bi morale platforme za gostovanje vsebin objaviti tudi svoje odločitve o odstranjevanju vsebin v javno dostopni podatkovni zbirki.

Neodvisni organi za reševanje sporov, ki bodo ustanovljeni z uredbo, bi morali izdajati poročila o številu predloženih primerov, vključno s številom primerov, ki so jih sprejeli v obravnavo.

II.   PREDLOGI, KI SO POVEZANI Z AKTOM O DIGITALNIH STORITVAH

Ukrepi v zvezi z vzdrževanjem vsebine, podatki in spletnimi oglasi, ki kršijo poštene pogodbene pravice uporabnikov, bi morali vključevati:

| — | Ukrepe za omejitev podatkov, ki jih zbirajo platforme za gostovanje vsebin na podlagi interakcije uporabnikov z vsebinami, ki se gostijo na teh platformah, da bi se oblikovali ciljno usmerjeni oglaševalski profili, zlasti z določitvijo strogih pogojev za uporabo ciljno usmerjenih osebnih oglasov in zahtevami po prostovoljni, izrecni, zavestni in nedvoumni predhodni privolitvi uporabnika. Privolitev v ciljno usmerjeno oglaševanje se ne šteje za prostovoljno in veljavno, če je dostop do storitve pogojen z obdelavo podatkov. |
| --- | --- |

—

Ukrepe za omejitev podatkov, ki jih zbirajo platforme za gostovanje vsebin na podlagi interakcije uporabnikov z vsebinami, ki se gostijo na teh platformah, da bi se oblikovali ciljno usmerjeni oglaševalski profili, zlasti z določitvijo strogih pogojev za uporabo ciljno usmerjenih osebnih oglasov in zahtevami po prostovoljni, izrecni, zavestni in nedvoumni predhodni privolitvi uporabnika. Privolitev v ciljno usmerjeno oglaševanje se ne šteje za prostovoljno in veljavno, če je dostop do storitve pogojen z obdelavo podatkov.

| — | Uporabnike platform za gostovanje vsebin je treba obvestiti, če so predmet ciljnega oglaševanja, jim omogočiti dostop do njihovega profila, ki ga oblikujejo platforme za gostovanje vsebin, in dati možnost, da profil spremenijo, da sami odločajo o sodelovanju in umaknejo privolitev v ciljno usmerjeno oglaševanje. |
| --- | --- |

—

Uporabnike platform za gostovanje vsebin je treba obvestiti, če so predmet ciljnega oglaševanja, jim omogočiti dostop do njihovega profila, ki ga oblikujejo platforme za gostovanje vsebin, in dati možnost, da profil spremenijo, da sami odločajo o sodelovanju in umaknejo privolitev v ciljno usmerjeno oglaševanje.

| — | Platforme za gostovanje vsebin bi morale dati na razpolago arhiv sponzoriranih vsebin in oglasov, ki so bili prikazani njihovim uporabnikom, vključno s podatki o:






  — | tem, ali sta sponzorirana vsebina ali sponzorstvo trenutno aktivna ali neaktivna; |
| --- | --- | --- |

—

Platforme za gostovanje vsebin bi morale dati na razpolago arhiv sponzoriranih vsebin in oglasov, ki so bili prikazani njihovim uporabnikom, vključno s podatki o:

—

tem, ali sta sponzorirana vsebina ali sponzorstvo trenutno aktivna ali neaktivna;

| — | časovnem okviru, v katerem je bil oglas s sponzorirano vsebino aktiven; |
| --- | --- |

—

časovnem okviru, v katerem je bil oglas s sponzorirano vsebino aktiven;

| — | imenu in kontaktnih podatkih sponzorja ali oglaševalca oziroma v čigavem imenu je bila sponzorirana vsebina ali oglas objavljen; |
| --- | --- |

—

imenu in kontaktnih podatkih sponzorja ali oglaševalca oziroma v čigavem imenu je bila sponzorirana vsebina ali oglas objavljen;

| — | skupnem številu oseb, ki jih je oglas dosegel; |
| --- | --- |

—

skupnem številu oseb, ki jih je oglas dosegel;

| — | ciljni skupini uporabnikov. |
| --- | --- |

—

ciljni skupini uporabnikov.

Pot do pravičnega izvrševanja pravic uporabnikov v zvezi z interoperabilnostjo, medsebojno povezljivostjo in prenosljivostjo bi morala vključevati:

| — | oceno možnosti opredelitve pravičnih pogodbenih pogojev za lažjo izmenjavo podatkov, da bi odpravili neravnovesja v tržni moči, zlasti prek interoperabilnosti, medsebojne povezljivosti in prenosljivosti podatkov. |
| --- | --- |

—

oceno možnosti opredelitve pravičnih pogodbenih pogojev za lažjo izmenjavo podatkov, da bi odpravili neravnovesja v tržni moči, zlasti prek interoperabilnosti, medsebojne povezljivosti in prenosljivosti podatkov.

| — | zahtevo, da platforme s pomembno tržno močjo zagotovijo vmesnik za aplikacijsko programiranje, prek katerega se lahko tretje platforme in njihovi uporabniki povezujejo z glavnimi funkcijami in uporabniki platforme, ki jih zagotavlja vmesnik za aplikacijsko programiranje, kar vključuje tudi storitve tretjih strani, ki si prizadevajo izboljšati in prilagajati uporabniške izkušnje, zlasti s storitvami, s katerimi se prilagajajo nastavitve zasebnosti in nastavitve za vzdrževanje vsebin; |
| --- | --- |

—

zahtevo, da platforme s pomembno tržno močjo zagotovijo vmesnik za aplikacijsko programiranje, prek katerega se lahko tretje platforme in njihovi uporabniki povezujejo z glavnimi funkcijami in uporabniki platforme, ki jih zagotavlja vmesnik za aplikacijsko programiranje, kar vključuje tudi storitve tretjih strani, ki si prizadevajo izboljšati in prilagajati uporabniške izkušnje, zlasti s storitvami, s katerimi se prilagajajo nastavitve zasebnosti in nastavitve za vzdrževanje vsebin;

| — | določbe, da platforme s pomembno tržno močjo, ki zagotavljajo vmesnik za aplikacijsko programiranje, ne smejo deliti, obdržati, unovčiti ali uporabljati podatkov, ki jih prejmejo prek storitev tretjih strani; |
| --- | --- |

—

določbe, da platforme s pomembno tržno močjo, ki zagotavljajo vmesnik za aplikacijsko programiranje, ne smejo deliti, obdržati, unovčiti ali uporabljati podatkov, ki jih prejmejo prek storitev tretjih strani;

| — | določbe, da obveznosti glede interoperabilnosti in medsebojne povezljivosti ne smejo omejevati, ovirati ali zavlačevati zmožnosti platform za gostovanje vsebin, da bi odpravile težave z varnostjo, kakor tudi potreba po odpravi težav z varnostjo ne sme privesti do neupravičene začasne prekinitve vmesnika za aplikacijsko programiranje, ki zagotavlja interoperabilnost in medsebojno povezljivost; |
| --- | --- |

—

določbe, da obveznosti glede interoperabilnosti in medsebojne povezljivosti ne smejo omejevati, ovirati ali zavlačevati zmožnosti platform za gostovanje vsebin, da bi odpravile težave z varnostjo, kakor tudi potreba po odpravi težav z varnostjo ne sme privesti do neupravičene začasne prekinitve vmesnika za aplikacijsko programiranje, ki zagotavlja interoperabilnost in medsebojno povezljivost;

| — | določbe, po katerih morajo platforme v skladu z aktom o digitalnih storitvah skrbeti za tehnično izvedljivost določb o prenosljivosti podatkov iz člena 20(2) Splošne uredbe o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

—

določbe, po katerih morajo platforme v skladu z aktom o digitalnih storitvah skrbeti za tehnično izvedljivost določb o prenosljivosti podatkov iz člena 20(2) Splošne uredbe o varstvu podatkov;

| — | določbe, po katerih morajo platforme za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo javno dokumentirati vse vmesnike za aplikacijsko programiranje, ki jih za namene interoperabilnosti in medsebojne povezljivosti dajejo na voljo. |
| --- | --- |

—

določbe, po katerih morajo platforme za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo javno dokumentirati vse vmesnike za aplikacijsko programiranje, ki jih za namene interoperabilnosti in medsebojne povezljivosti dajejo na voljo.

Pot do ustrezne ureditve civilnopravnih in gospodarskopravnih vidikov tehnologije distribuirane knjige transakcij, vključno z blokovnimi verigami in zlasti pametnimi pogodbami, bi morala vključevati:

| — | ukrepe, ki zagotavljajo, da je vzpostavljen ustrezen zakonodajni okvir za razvoj in uporabo digitalnih storitev, vključno s tehnologijami distribuirane knjige transakcij, kot so blokovne verige in pametne pogodbe; |
| --- | --- |

—

ukrepe, ki zagotavljajo, da je vzpostavljen ustrezen zakonodajni okvir za razvoj in uporabo digitalnih storitev, vključno s tehnologijami distribuirane knjige transakcij, kot so blokovne verige in pametne pogodbe;

| — | ukrepe, s katerimi bi lahko v pametne pogodbe vključili mehanizme za zaustavitev in preokrenitev njihovega izvrševanja, da bi upoštevali predvsem posamezne pomisleke šibkejših strank oziroma javnosti, na primer v zvezi s kartelnimi dogovori, in spoštovali pravice upnikov v primeru insolventnosti in prestrukturiranja; |
| --- | --- |

—

ukrepe, s katerimi bi lahko v pametne pogodbe vključili mehanizme za zaustavitev in preokrenitev njihovega izvrševanja, da bi upoštevali predvsem posamezne pomisleke šibkejših strank oziroma javnosti, na primer v zvezi s kartelnimi dogovori, in spoštovali pravice upnikov v primeru insolventnosti in prestrukturiranja;

| — | ukrepe za zagotovitev ustreznega ravnovesja in enakosti med strankami pametnih pogodb, zlasti ob upoštevanju interesov malih poslovnih subjektov in MSP, za katere bi morala Komisija preučiti ustrezne možnosti; |
| --- | --- |

—

ukrepe za zagotovitev ustreznega ravnovesja in enakosti med strankami pametnih pogodb, zlasti ob upoštevanju interesov malih poslovnih subjektov in MSP, za katere bi morala Komisija preučiti ustrezne možnosti;

| — | posodobitev obstoječih smernic za Direktivo 2011/83/EU, da se pojasni, ali pametne pogodbe spadajo med izjeme iz točke (i) člena 3(3) navedene direktive, in razjasnijo vprašanja v zvezi s čezmejnimi transakcijami, zahtevami glede notarskega zapisa in pravico do odstopa; |
| --- | --- |

—

posodobitev obstoječih smernic za Direktivo 2011/83/EU, da se pojasni, ali pametne pogodbe spadajo med izjeme iz točke (i) člena 3(3) navedene direktive, in razjasnijo vprašanja v zvezi s čezmejnimi transakcijami, zahtevami glede notarskega zapisa in pravico do odstopa;

Pot do pravičnih določb mednarodnega zasebnega prava, ki uporabnikom ne onemogočajo dostopa do pravnega varstva, bi morala:

| — | zagotavljati, da standardni pogoji ne vključujejo določb, ki urejajo zadeve mednarodnega zasebnega prava v škodo dostopa do pravnega varstva, zlasti z učinkovitim izvajanjem ustreznih obstoječih ukrepov; |
| --- | --- |

—

zagotavljati, da standardni pogoji ne vključujejo določb, ki urejajo zadeve mednarodnega zasebnega prava v škodo dostopa do pravnega varstva, zlasti z učinkovitim izvajanjem ustreznih obstoječih ukrepov;

| — | vključevati ukrepe, ki bi pojasnili pravila mednarodnega zasebnega prava glede dejavnosti platform v zvezi s podatki, tako da ne bi škodovale subjektom Unije; |
| --- | --- |

—

vključevati ukrepe, ki bi pojasnili pravila mednarodnega zasebnega prava glede dejavnosti platform v zvezi s podatki, tako da ne bi škodovale subjektom Unije;

| — | temeljiti na večstranskosti, o njej pa bi se bilo treba po možnosti dogovoriti v ustreznih mednarodnih forumih. |
| --- | --- |

—

temeljiti na večstranskosti, o njej pa bi se bilo treba po možnosti dogovoriti v ustreznih mednarodnih forumih.

Samo če rešitve na podlagi večstranskosti ni nemogoče doseči v razumnem roku, se predlagajo ukrepi, ki se uporabljajo v Uniji in s katerimi se zagotovi, da je uporaba digitalnih storitev v Uniji v celoti urejena s pravom Unije in je v pristojnosti sodišč Unije.

B.   BESEDILO ZAHTEVANEGA ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

Predlog

UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o pogodbenih pravicah v zvezi z upravljanjem vsebin

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ponudniki digitalnih storitev v odnosih z uporabniki pogosto uporabljajo pogoje, o katerih se ni mogoče pogajati in ki jih lahko ti ponudniki enostransko spreminjajo. Da bi določili minimalne standarde za te pogoje, zlasti postopkovne standarde za upravljanje vsebin, je treba ukrepati na zakonodajni ravni. |
| --- | --- |

(1)

Ponudniki digitalnih storitev v odnosih z uporabniki pogosto uporabljajo pogoje, o katerih se ni mogoče pogajati in ki jih lahko ti ponudniki enostransko spreminjajo. Da bi določili minimalne standarde za te pogoje, zlasti postopkovne standarde za upravljanje vsebin, je treba ukrepati na zakonodajni ravni.

| (2) | Sistemi civilnega prava, ki urejajo prakso platform za gostovanje vsebin pri moderiranju vsebin, temeljijo na nekaterih določbah za posamezni sektor na ravni Unije, pa tudi na zakonih, ki so jih države članice sprejele na nacionalni ravni, v obveznostih, ki jih določajo ti civilnopravni sistemi za platforme za gostovanje vsebin, in njihovih mehanizmih izvrševanja pa se kažejo znatne razlike. |
| --- | --- |

(2)

Sistemi civilnega prava, ki urejajo prakso platform za gostovanje vsebin pri moderiranju vsebin, temeljijo na nekaterih določbah za posamezni sektor na ravni Unije, pa tudi na zakonih, ki so jih države članice sprejele na nacionalni ravni, v obveznostih, ki jih določajo ti civilnopravni sistemi za platforme za gostovanje vsebin, in njihovih mehanizmih izvrševanja pa se kažejo znatne razlike.

| (3) | Posledična razdrobljenost civilnopravnih sistemov, ki urejajo, kako platforme za gostovanje vsebin moderirajo vsebine, vzbuja pravno negotovost, zaradi katere bi lahko te platforme uvedle strožjo praks, kot je potrebno, da bi zmanjšale tveganja, ki jih prinaša uporaba njihove storitve, povzroča pa tudi razdrobljenost enotnega digitalnega trga, ki zavira rast in inovacije ter razvoj evropskih podjetij na digitalnem enotnem trgu. |
| --- | --- |

(3)

Posledična razdrobljenost civilnopravnih sistemov, ki urejajo, kako platforme za gostovanje vsebin moderirajo vsebine, vzbuja pravno negotovost, zaradi katere bi lahko te platforme uvedle strožjo praks, kot je potrebno, da bi zmanjšale tveganja, ki jih prinaša uporaba njihove storitve, povzroča pa tudi razdrobljenost enotnega digitalnega trga, ki zavira rast in inovacije ter razvoj evropskih podjetij na digitalnem enotnem trgu.

| (4) | Zaradi škodljivih učinkov razdrobljenosti enotnega digitalnega trga in posledične pravne negotovosti za podjetja in potrošnike, mednarodnega značaja gostovanja vsebin, velike količine vsebin, ki jo je treba moderirati, in pomembne tržne moči nekaterih platform za gostovanje vsebin, ki niso v Uniji, je treba različna vprašanja, ki se porajajo v zvezi z gostovanjem vsebin, urediti s popolno harmonizacijo in zatorej z uredbo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi škodljivih učinkov razdrobljenosti enotnega digitalnega trga in posledične pravne negotovosti za podjetja in potrošnike, mednarodnega značaja gostovanja vsebin, velike količine vsebin, ki jo je treba moderirati, in pomembne tržne moči nekaterih platform za gostovanje vsebin, ki niso v Uniji, je treba različna vprašanja, ki se porajajo v zvezi z gostovanjem vsebin, urediti s popolno harmonizacijo in zatorej z uredbo.

| (5) | V zvezi z odnosi z uporabniki bi bilo treba s to uredbo določiti minimalne standarde poštenosti, preglednosti in odgovornosti pogojev, ki jih uporabljajo platforme za gostovanje vsebin. Pogoji bi morali biti jasni, dostopni, razumljivi in nedvoumni ter vključevati poštene, pregledne, zavezujoče in enotne standarde in postopke za moderiranje vsebin ter zagotavljati dostopna in neodvisna pravna sredstva in spoštovanje temeljnih pravic. |
| --- | --- |

(5)

V zvezi z odnosi z uporabniki bi bilo treba s to uredbo določiti minimalne standarde poštenosti, preglednosti in odgovornosti pogojev, ki jih uporabljajo platforme za gostovanje vsebin. Pogoji bi morali biti jasni, dostopni, razumljivi in nedvoumni ter vključevati poštene, pregledne, zavezujoče in enotne standarde in postopke za moderiranje vsebin ter zagotavljati dostopna in neodvisna pravna sredstva in spoštovanje temeljnih pravic.

| (6) | Na uporabnika usmerjeno izpostavljanje vsebine na podlagi v njej predstavljenih mnenj ali stališč je ena od najbolj škodljivih praks v digitalni družbi, zlasti če se vsebina izpostavlja na podlagi predhodne uporabnikove interakcije z drugo izpostavljeno vsebino in zaradi optimizacije uporabniških profilov za ciljno oglaševanje. |
| --- | --- |

(6)

Na uporabnika usmerjeno izpostavljanje vsebine na podlagi v njej predstavljenih mnenj ali stališč je ena od najbolj škodljivih praks v digitalni družbi, zlasti če se vsebina izpostavlja na podlagi predhodne uporabnikove interakcije z drugo izpostavljeno vsebino in zaradi optimizacije uporabniških profilov za ciljno oglaševanje.

| (7) | Algoritmi, ki odločajo o razvrstitvi rezultatov iskanja, vplivajo na individualno in družbeno komunikacijo ter interakcijo, zlasti medijske vsebine lahko oblikujejo mnenje. |
| --- | --- |

(7)

Algoritmi, ki odločajo o razvrstitvi rezultatov iskanja, vplivajo na individualno in družbeno komunikacijo ter interakcijo, zlasti medijske vsebine lahko oblikujejo mnenje.

| (8) | Da bodo lahko uporabniki med drugim uveljavljali svoje pravice, bi morali imeti določen vpogled in vpliv na vzdrževanje njim vidnih vsebin, tudi s tem, da bi lahko zavrnili kakršno koli vzdrževanje teh vsebin razen po kronološkem vrstnem redu. Vzdrževanje vsebine se predvsem ne bi smelo izvajati, ne da bi uporabniki prostovoljno, izrecno, zavestno in nedvoumno predhodno privolili v to. Privolitev v ciljno usmerjeno oglaševanje ne bi smela šteti za prostovoljno in veljavno, če je dostop do storitve pogojen z obdelavo podatkov. |
| --- | --- |

(8)

Da bodo lahko uporabniki med drugim uveljavljali svoje pravice, bi morali imeti določen vpogled in vpliv na vzdrževanje njim vidnih vsebin, tudi s tem, da bi lahko zavrnili kakršno koli vzdrževanje teh vsebin razen po kronološkem vrstnem redu. Vzdrževanje vsebine se predvsem ne bi smelo izvajati, ne da bi uporabniki prostovoljno, izrecno, zavestno in nedvoumno predhodno privolili v to. Privolitev v ciljno usmerjeno oglaševanje ne bi smela šteti za prostovoljno in veljavno, če je dostop do storitve pogojen z obdelavo podatkov.

| (9) | Splošno strinjanje uporabnika s pogoji, ki jih uporablja platforma za gostovanje vsebin, ali katerim koli drugim splošnim opisom pravil o upravljanju vsebin, ki ga določi platforma za gostovanje vsebin, ne bi smelo šteti kot zadostno soglasje za prikazovanje samodejno vzdrževane vsebine uporabniku. |
| --- | --- |

(9)

Splošno strinjanje uporabnika s pogoji, ki jih uporablja platforma za gostovanje vsebin, ali katerim koli drugim splošnim opisom pravil o upravljanju vsebin, ki ga določi platforma za gostovanje vsebin, ne bi smelo šteti kot zadostno soglasje za prikazovanje samodejno vzdrževane vsebine uporabniku.

| (10) | Ta uredba platform za gostovanje vsebin ne zavezuje k uporabi kakršne koli oblike avtomatiziranega predhodnega pregleda vsebin, razen če je drugače določeno v veljavnem pravu Unije, in določa, da postopki za moderiranje vsebin, ki jih platforme prostovoljno uporabljajo, ne vodijo v ukrepe predhodnega pregleda z avtomatiziranimi orodji ali filtriranjem vsebin pri nalaganju. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba platform za gostovanje vsebin ne zavezuje k uporabi kakršne koli oblike avtomatiziranega predhodnega pregleda vsebin, razen če je drugače določeno v veljavnem pravu Unije, in določa, da postopki za moderiranje vsebin, ki jih platforme prostovoljno uporabljajo, ne vodijo v ukrepe predhodnega pregleda z avtomatiziranimi orodji ali filtriranjem vsebin pri nalaganju.

| (11) | Ta uredba bi morala vključevati tudi določbe proti diskriminatorni praksi moderiranja, ter izkoriščanja ali izključevanja vsebin za namene njihovega moderiranja, zlasti kadar se vsebina, ki jo ustvari uporabnik, odstrani na podlagi videza, etničnega porekla, spola, spolne usmerjenosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti, nosečnosti ali vzgoje otrok, jezika ali družbenega razreda. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba bi morala vključevati tudi določbe proti diskriminatorni praksi moderiranja, ter izkoriščanja ali izključevanja vsebin za namene njihovega moderiranja, zlasti kadar se vsebina, ki jo ustvari uporabnik, odstrani na podlagi videza, etničnega porekla, spola, spolne usmerjenosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti, nosečnosti ali vzgoje otrok, jezika ali družbenega razreda.

| (12) | Vse fizične ali pravne osebe, vključno z javnimi organi, ki se jim vsebina zagotavlja prek spletne strani ali aplikacije, bi morale imeti pravico podati prijavo v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(12)

Vse fizične ali pravne osebe, vključno z javnimi organi, ki se jim vsebina zagotavlja prek spletne strani ali aplikacije, bi morale imeti pravico podati prijavo v skladu s to uredbo.

| (13) | Po prijavi bi morala platforma za gostovanje vsebine osebo, ki je vsebino naložila, seznaniti s prijavo, zlasti razlogom zanjo, ter potrebnimi ukrepi, pa tudi z informacijami o postopku, vključno s pritožbo in napotitvijo k neodvisnim organom za reševanje sporov ter razpoložljivimi pravnimi mehanizmi v primeru lažne prijave. Te informacije se ne bi smele navajati, če javni organi platformo za gostovanje vsebin obvestijo, da preiskavo izvajajo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj. V tem primeru bi morali osebo, ki je vsebino naložila, s prijavo v skladu z veljavnimi pravili seznaniti pristojni organi. |
| --- | --- |

(13)

Po prijavi bi morala platforma za gostovanje vsebine osebo, ki je vsebino naložila, seznaniti s prijavo, zlasti razlogom zanjo, ter potrebnimi ukrepi, pa tudi z informacijami o postopku, vključno s pritožbo in napotitvijo k neodvisnim organom za reševanje sporov ter razpoložljivimi pravnimi mehanizmi v primeru lažne prijave. Te informacije se ne bi smele navajati, če javni organi platformo za gostovanje vsebin obvestijo, da preiskavo izvajajo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj. V tem primeru bi morali osebo, ki je vsebino naložila, s prijavo v skladu z veljavnimi pravili seznaniti pristojni organi.

| (14) | Z odločitvijo o prijavi bi bilo treba seznaniti vse ustrezne strani. Informacije, ki bi jih prejele ustrezne strani, bi morale poleg končne odločitve vključevati vsaj razlog zanjo in informacijo, ali je odločitev sprejel le človek, ter ustrezne informacije v zvezi s pregledom ali pravnimi sredstvi. |
| --- | --- |

(14)

Z odločitvijo o prijavi bi bilo treba seznaniti vse ustrezne strani. Informacije, ki bi jih prejele ustrezne strani, bi morale poleg končne odločitve vključevati vsaj razlog zanjo in informacijo, ali je odločitev sprejel le človek, ter ustrezne informacije v zvezi s pregledom ali pravnimi sredstvi.

| (15) | Vsebina bi morala veljati za očitno nezakonito, če nezmotljivo in brez temeljite preučitve krši pravne določbe, ki urejajo zakonitost vsebin na internetu. |
| --- | --- |

(15)

Vsebina bi morala veljati za očitno nezakonito, če nezmotljivo in brez temeljite preučitve krši pravne določbe, ki urejajo zakonitost vsebin na internetu.

| (16) | Zaradi neposredne narave gostovanja vsebin in njihovega pogosto časovno omejenega nalaganja je treba vzpostaviti neodvisne organe za reševanje sporov, ki bodo nudili hitro in učinkovito zunajsodno reševanje sporov. Ti organi bi morali biti pristojni za reševanje sporov glede zakonitosti vsebine, ki jo naloži uporabnik, ter pravilne uporabe pogojev. Vendar ta postopek uporabniku ne bi smel preprečiti, da dostopa do sodnega varstva in nadaljnjih pravnih sredstev. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi neposredne narave gostovanja vsebin in njihovega pogosto časovno omejenega nalaganja je treba vzpostaviti neodvisne organe za reševanje sporov, ki bodo nudili hitro in učinkovito zunajsodno reševanje sporov. Ti organi bi morali biti pristojni za reševanje sporov glede zakonitosti vsebine, ki jo naloži uporabnik, ter pravilne uporabe pogojev. Vendar ta postopek uporabniku ne bi smel preprečiti, da dostopa do sodnega varstva in nadaljnjih pravnih sredstev.

| (17) | Z ustanovitvijo neodvisnih organov za reševanje sporov bi lahko razbremenili sodišča, omogočili hitro reševanje sporov o odločitvah o upravljanju vsebin, kar pa ne posega v pravico do uporabe pravnih sredstev na sodišču. Ker bi z uvedbo neodvisnih organov za reševanje sporov pridobile zlasti platforme za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo, je primerno, da prispevajo k financiranju teh organov. Ta sredstva bi moral neodvisno upravljati evropski subjekt, ki bo državam članicam pomagal financirati tekoče stroške neodvisnih organov za reševanje sporov. Države članice bi morale poskrbeti, da bodo ti organi prejeli dovolj sredstev za kompetentno in neodvisno delo. |
| --- | --- |

(17)

Z ustanovitvijo neodvisnih organov za reševanje sporov bi lahko razbremenili sodišča, omogočili hitro reševanje sporov o odločitvah o upravljanju vsebin, kar pa ne posega v pravico do uporabe pravnih sredstev na sodišču. Ker bi z uvedbo neodvisnih organov za reševanje sporov pridobile zlasti platforme za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo, je primerno, da prispevajo k financiranju teh organov. Ta sredstva bi moral neodvisno upravljati evropski subjekt, ki bo državam članicam pomagal financirati tekoče stroške neodvisnih organov za reševanje sporov. Države članice bi morale poskrbeti, da bodo ti organi prejeli dovolj sredstev za kompetentno in neodvisno delo.

| (18) | Uporabniki bi morali imeti pravico, da se po prijavi vsebine, ki so jo naložili, obrnejo na pošten in neodvisen organ za reševanje sporov kot alternativni mehanizem, in tako nasprotujejo odločitvi, ki jo je sprejela platforma za gostovanje vsebin. Prijavitelji bi morali imeti to pravico, če imajo pravni položaj v civilnem postopku v zvezi z obravnavano vsebino. |
| --- | --- |

(18)

Uporabniki bi morali imeti pravico, da se po prijavi vsebine, ki so jo naložili, obrnejo na pošten in neodvisen organ za reševanje sporov kot alternativni mehanizem, in tako nasprotujejo odločitvi, ki jo je sprejela platforma za gostovanje vsebin. Prijavitelji bi morali imeti to pravico, če imajo pravni položaj v civilnem postopku v zvezi z obravnavano vsebino.

| (19) | Za reševanje sporov bi moral biti pristojen neodvisni organ za reševanje sporov v državi članici, v kateri je bila naložena vsebina, ki je predmet spora. Fizične osebe bi morale imeti vedno tudi možnost, da pritožbe vložijo pri neodvisnem organu za reševanje sporov v državi članici, v kateri prebivajo. |
| --- | --- |

(19)

Za reševanje sporov bi moral biti pristojen neodvisni organ za reševanje sporov v državi članici, v kateri je bila naložena vsebina, ki je predmet spora. Fizične osebe bi morale imeti vedno tudi možnost, da pritožbe vložijo pri neodvisnem organu za reševanje sporov v državi članici, v kateri prebivajo.

| (20) | Žvižgaštvo je v pomoč pri preprečevanju kršitev zakonodaje in odkrivanju groženj ali škode za splošni interes, ki bi sicer ostale neodkrite. Zaščita žvižgačev ima pomembno vlogo pri varstvu svobode izražanja, medijske svobode in pravice javnosti do dostopa do informacij, zato bi bilo treba za take kršitve te uredbe uporabljati Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (1). Navedeno direktivo bi bilo treba temu ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(20)

Žvižgaštvo je v pomoč pri preprečevanju kršitev zakonodaje in odkrivanju groženj ali škode za splošni interes, ki bi sicer ostale neodkrite. Zaščita žvižgačev ima pomembno vlogo pri varstvu svobode izražanja, medijske svobode in pravice javnosti do dostopa do informacij, zato bi bilo treba za take kršitve te uredbe uporabljati Direktivo (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (1). Navedeno direktivo bi bilo treba temu ustrezno spremeniti.

| (21) | Ta uredba bi morala vključevati obveznost, da se o njenem izvajanju in reviziji poroča v razumnem roku. Zato bi morali neodvisni organi za reševanje sporov, ki jih države članice določijo v skladu s to uredbo, vlagati poročila o številu predloženih zadev, sprejetih odločitvah – po potrebi po anonimizaciji osebnih podatkov –, vključno s številom obravnavanih zadev, podatki o sistemskih težavah, trendi in navedbo platform, ki ne upoštevajo odločitev neodvisnih organov za reševanje sporov. |
| --- | --- |

(21)

Ta uredba bi morala vključevati obveznost, da se o njenem izvajanju in reviziji poroča v razumnem roku. Zato bi morali neodvisni organi za reševanje sporov, ki jih države članice določijo v skladu s to uredbo, vlagati poročila o številu predloženih zadev, sprejetih odločitvah – po potrebi po anonimizaciji osebnih podatkov –, vključno s številom obravnavanih zadev, podatki o sistemskih težavah, trendi in navedbo platform, ki ne upoštevajo odločitev neodvisnih organov za reševanje sporov.

| (22) | Ker cilja te uredbe, in sicer uvedbe regulativnega okvira za pogodbene pravice v zvezi s upravljanjem vsebin v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(22)

Ker cilja te uredbe, in sicer uvedbe regulativnega okvira za pogodbene pravice v zvezi s upravljanjem vsebin v Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (23) | Ukrepe na ravni Unije, določene v tej uredbi, bi znatno okrepili z evropskim subjektom, katerega naloga bi bila ustrezno spremljati in zagotavljati, da platforme za gostovanje vsebin izpolnjujejo določbe te uredbe. Komisija bi morala zato preučiti možnost, ali naj za preverjanje spoštovanja standardov, ki veljajo za upravljanje vsebin na podlagi poročil o preglednosti, in spremljanje algoritmov, ki jih platforme za gostovanje vsebin uporabljajo za njihovo upravljanje, imenuje obstoječo ali novo evropsko agencijo ali evropski organ ali usklajuje mrežo nacionalnih organov (v nadaljnjem besedilu: evropski subjekt). |
| --- | --- |

(23)

Ukrepe na ravni Unije, določene v tej uredbi, bi znatno okrepili z evropskim subjektom, katerega naloga bi bila ustrezno spremljati in zagotavljati, da platforme za gostovanje vsebin izpolnjujejo določbe te uredbe. Komisija bi morala zato preučiti možnost, ali naj za preverjanje spoštovanja standardov, ki veljajo za upravljanje vsebin na podlagi poročil o preglednosti, in spremljanje algoritmov, ki jih platforme za gostovanje vsebin uporabljajo za njihovo upravljanje, imenuje obstoječo ali novo evropsko agencijo ali evropski organ ali usklajuje mrežo nacionalnih organov (v nadaljnjem besedilu: evropski subjekt).

| (24) | Da bi lahko tveganja, ki se pojavljajo pri izpostavljanju vsebin, ocenili, bi bilo treba med platformami za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo in evropskim subjektom ter ustreznimi nacionalnimi organi voditi polletne dialoge o vplivu politik upravljanja vsebin na temeljne pravice. |
| --- | --- |

(24)

Da bi lahko tveganja, ki se pojavljajo pri izpostavljanju vsebin, ocenili, bi bilo treba med platformami za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo in evropskim subjektom ter ustreznimi nacionalnimi organi voditi polletne dialoge o vplivu politik upravljanja vsebin na temeljne pravice.

| (25) | Ta uredba spoštuje vse temeljne pravice ter upošteva svoboščine in načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, kot so določene v Pogodbah, zlasti svobodo izražanja in obveščanja ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja – |
| --- | --- |

(25)

Ta uredba spoštuje vse temeljne pravice ter upošteva svoboščine in načela, ki jih priznava Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, kot so določene v Pogodbah, zlasti svobodo izražanja in obveščanja ter pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sojenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Namen

Namen te uredbe je prispevati k pravilnemu delovanju notranjega trga z določitvijo pravil, ki omogočajo poštene pogodbene pravice v zvezi z upravljanjem vsebin in vzpostavitev neodvisnih mehanizmov za reševanje sporov glede upravljanja vsebin.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za platforme za gostovanje vsebin, ki gostijo in upravljajo vsebino, dostopno za javnost na spletnih mestih ali prek aplikacij v Uniji, ne glede na sedež ali registracijo ali glavni sedež platforme.

2.   Ta uredba ne velja za platforme za gostovanje vsebin, ki

| (a) | so nekomercialne narave ali |
| --- | --- |

(a)

so nekomercialne narave ali

| (b) | imajo manj kot [100 000] (2) uporabnikov. |
| --- | --- |

(b)

imajo manj kot [100 000] (2) uporabnikov.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „platforma za gostovanje vsebin“ pomeni storitev informacijske družbe v smislu točke (b) člena 1(1) Direktive (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (3), pri kateri je glavni ali eden od glavnih namenov omogočiti prijavljenim ali neprijavljenim uporabnikom, da naložijo vsebino za prikaz na javno dostopnem spletnem mestu ali v aplikaciji; |
| --- | --- |

(1)

„platforma za gostovanje vsebin“ pomeni storitev informacijske družbe v smislu točke (b) člena 1(1) Direktive (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta (3), pri kateri je glavni ali eden od glavnih namenov omogočiti prijavljenim ali neprijavljenim uporabnikom, da naložijo vsebino za prikaz na javno dostopnem spletnem mestu ali v aplikaciji;

| (2) | „platforma za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo“ pomeni platformo za gostovanje vsebin, ki ima vsaj dve od naslednjih značilnosti:






  (a) | zmogljivost za oblikovanje ali ohranitev baze uporabnikov zaradi učinkov omrežja, ki vežejo znaten delež njenih uporabnikov, ali dejstvo, da ji njen položaj na prodajnem trgu omogoča ekonomsko odvisnost; |
| --- | --- | --- |

(2)

„platforma za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo“ pomeni platformo za gostovanje vsebin, ki ima vsaj dve od naslednjih značilnosti:

(a)

zmogljivost za oblikovanje ali ohranitev baze uporabnikov zaradi učinkov omrežja, ki vežejo znaten delež njenih uporabnikov, ali dejstvo, da ji njen položaj na prodajnem trgu omogoča ekonomsko odvisnost;

| (b) | znatna velikost na trgu glede na število aktivnih uporabnikov ali skupni letni promet platforme; |
| --- | --- |

(b)

znatna velikost na trgu glede na število aktivnih uporabnikov ali skupni letni promet platforme;

| (c) | vključenost v poslovno ali omrežno okolje, ki ga nadzoruje posamezni koncern ali matično podjetje, kar omogoča prenos tržne moči na sosednji trg; |
| --- | --- |

(c)

vključenost v poslovno ali omrežno okolje, ki ga nadzoruje posamezni koncern ali matično podjetje, kar omogoča prenos tržne moči na sosednji trg;

| (d) | ima vlogo nadzora nad celotno kategorijo vsebin ali informacij; |
| --- | --- |

(d)

ima vlogo nadzora nad celotno kategorijo vsebin ali informacij;

| (e) | ima dostop do velikih količin kakovostnih osebnih podatkov, ki jih dajo uporabniki ali se o njih sklepa na podlagi spremljanja vedenja na spletu, pri čemer so ti podatki nepogrešljivi za opravljanje ali izboljšanje podobne storitve, morebitni tekmeci pa jih težko uporabljajo ali ponavljajo; |
| --- | --- |

(e)

ima dostop do velikih količin kakovostnih osebnih podatkov, ki jih dajo uporabniki ali se o njih sklepa na podlagi spremljanja vedenja na spletu, pri čemer so ti podatki nepogrešljivi za opravljanje ali izboljšanje podobne storitve, morebitni tekmeci pa jih težko uporabljajo ali ponavljajo;

| (3) | „vsebina“ pomeni vsak koncept, idejo, način izražanja ali informacije v kakršni koli obliki, kot so besedilo, slike, zvočni in video posnetki; |
| --- | --- |

(3)

„vsebina“ pomeni vsak koncept, idejo, način izražanja ali informacije v kakršni koli obliki, kot so besedilo, slike, zvočni in video posnetki;

| (4) | „nezakonita vsebina“ pomeni katero koli vsebino, ki ni v skladu s pravom Unije ali zakonodajo posamezne države članice, v kateri se vsebina gosti; |
| --- | --- |

(4)

„nezakonita vsebina“ pomeni katero koli vsebino, ki ni v skladu s pravom Unije ali zakonodajo posamezne države članice, v kateri se vsebina gosti;

| (5) | „upravljanje vsebin“ pomeni moderiranje in vzdrževanje vsebin na platformah za gostovanje vsebin; |
| --- | --- |

(5)

„upravljanje vsebin“ pomeni moderiranje in vzdrževanje vsebin na platformah za gostovanje vsebin;

| (6) | „moderiranje vsebin“ pomeni prakso spremljanja in uporabe vnaprej določenega sklopa pravil in smernic za vsebine, ki jih ustvarijo, objavijo ali delijo uporabniki, s čimer se zagotovi, da vsebina izpolnjuje pravne in regulativne zahteve, smernice skupnosti in pogoje, ter vse posledične ukrepe, ki jih sprejme platforma, kot so odstranitev vsebine ali izbris ali začasna ukinitev uporabniškega računa, najsi bo z avtomatiziranimi sredstvi ali s človeškimi izvajalci; |
| --- | --- |

(6)

„moderiranje vsebin“ pomeni prakso spremljanja in uporabe vnaprej določenega sklopa pravil in smernic za vsebine, ki jih ustvarijo, objavijo ali delijo uporabniki, s čimer se zagotovi, da vsebina izpolnjuje pravne in regulativne zahteve, smernice skupnosti in pogoje, ter vse posledične ukrepe, ki jih sprejme platforma, kot so odstranitev vsebine ali izbris ali začasna ukinitev uporabniškega računa, najsi bo z avtomatiziranimi sredstvi ali s človeškimi izvajalci;

| (7) | „vzdrževanje vsebin“ pomeni prakso izbire, izboljšave, prednostne obravnave in priporočanja vsebin na podlagi uporabniških profilov posameznih uporabnikov za namene prikaza vsebin na spletnem mestu ali v aplikaciji; |
| --- | --- |

(7)

„vzdrževanje vsebin“ pomeni prakso izbire, izboljšave, prednostne obravnave in priporočanja vsebin na podlagi uporabniških profilov posameznih uporabnikov za namene prikaza vsebin na spletnem mestu ali v aplikaciji;

| (8) | „pogoji“ pomeni vse pogoje ali specifikacije, ne glede na njihovo ime ali obliko, ki urejajo pogodbeno razmerje med platformo za gostovanje vsebin in njenimi uporabniki, ki jih enostransko določi platforma za gostovanje vsebin; |
| --- | --- |

(8)

„pogoji“ pomeni vse pogoje ali specifikacije, ne glede na njihovo ime ali obliko, ki urejajo pogodbeno razmerje med platformo za gostovanje vsebin in njenimi uporabniki, ki jih enostransko določi platforma za gostovanje vsebin;

| (9) | „uporabnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki uporablja storitve platforme za gostovanje vsebin ali posega v vsebino, ki gostuje na taki platformi; |
| --- | --- |

(9)

„uporabnik“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki uporablja storitve platforme za gostovanje vsebin ali posega v vsebino, ki gostuje na taki platformi;

| (10) | „oseba, ki vsebino naloži“, pomeni fizično ali pravno osebo, ki doda vsebino na platformo za gostovanje vsebin, ne glede na vidnost vsebine za druge uporabnike; |
| --- | --- |

(10)

„oseba, ki vsebino naloži“, pomeni fizično ali pravno osebo, ki doda vsebino na platformo za gostovanje vsebin, ne glede na vidnost vsebine za druge uporabnike;

| (11) | „prijava“ pomeni uradno obvestilo o neskladnosti vsebine s pravnimi in regulativnimi zahtevami, smernicami skupnosti in pogoji. |
| --- | --- |

(11)

„prijava“ pomeni uradno obvestilo o neskladnosti vsebine s pravnimi in regulativnimi zahtevami, smernicami skupnosti in pogoji.

Člen 4

Načela upravljanja vsebin

1.   Upravljanje vsebin mora potekati na pošten, zakonit in pregleden način. Praksa upravljanja vsebin mora biti primerna, sorazmerna glede na vrsto in obseg vsebine, ustrezna in omejena na to, kar je potrebno za namene, za katere se vsebina upravlja. Platforme za gostovanje vsebin so odgovorne za to, da je njihova praksa upravljanja vsebin poštena, pregledna in sorazmerna.

2.   Platforme za upravljanje vsebin ne smejo uporabljati prakse moderiranja vsebin, ki so diskriminatorne do uporabnikov, jih izkoriščajo ali izključujejo, kot je odstranitev vsebin, ki jih je ustvaril uporabnik, zaradi videza, etničnega porekla, spola, spolne usmerjenosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti, nosečnosti ali vzgoje otrok, jezika ali družbenega razreda.

3.   Platforme za gostovanje vsebin uporabnikom zagotavljajo zadostne informacije o njihovih profilih v zvezi z vzdrževanjem vsebine in o posameznih merilih, v skladu s katerimi platforme za gostovanje vsebin vzdržujejo vsebine za uporabnike, vključno z informacijo, ali se uporabljajo algoritmi in s kakšnim namenom.

4.   Platforme za gostovanje vsebin uporabnikom zagotovijo ustrezno stopnjo vpliva na vzdrževanje vsebin, ki so jim vidne, tudi z možnostjo zavrnitve kakršnega koli vzdrževanja vsebine. Vzdrževanje vsebine se predvsem ne sme izvajati, ne da bi uporabniki prostovoljno, izrecno, zavestno in nedvoumno predhodno privolili v to.

Člen 5

Strukturiran dialog o tveganju pri upravljanju vsebin

Platforme za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo v okviru strukturiranega dialoga z evropskim subjektom skupaj z ustreznimi nacionalnimi organi predložijo evropskemu subjektu polletna poročila o učinku na temeljne pravice in svojem upravljanju tveganja pri ravnanju z vsebinami ter o tem, kako blažijo ta tveganja.

Člen 6

Obveznost preglednosti

1.   Ponudniki digitalnih storitev sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi omogočijo razkritje financiranja vseh interesnih skupin, s katerimi so povezani uporabniki digitalnih storitev, ter podrobnosti o odnosu med temi interesnimi skupinami in uporabniki. S tem razkritjem se omogoči opredelitev pravno odgovorne osebe.

2.   Ponudniki komercialnih digitalnih storitev s sedežem zunaj Unije imenujejo pravnega zastopnika za interese uporabnikov v Uniji in objavijo kontaktne podatke o tem zastopniku v vidni in dostopni obliki na svoji spletni platformi.

Člen 7

Upravičenost do podaje prijave

1.   Prijavo v skladu s to uredbo lahko poda vsaka fizična ali pravna oseba ali javni organ, ki se mu vsebina zagotavlja prek spletne strani, aplikacije ali druge vrste programske opreme.

2.   Države članice določijo kazni za osebe, ki za namene svoje trgovske, poslovne, obrtniške ali poklicne dejavnosti dosledno in večkrat vložijo neupravičeno prijavo. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 8

Postopki prijave

Platforme za gostovanje vsebin v pogoje vključijo jasne, dostopne, razumljive in nedvoumne informacije o postopkih prijave, zlasti o:

| (a) | najdaljšem obdobju, v katerem je treba osebo, ki je vsebino naložila, obvestiti o poteku postopka prijave; |
| --- | --- |

(a)

najdaljšem obdobju, v katerem je treba osebo, ki je vsebino naložila, obvestiti o poteku postopka prijave;

| (b) | obdobju, v katerem lahko oseba, ki je vsebino naložila, začne pritožbeni postopek; |
| --- | --- |

(b)

obdobju, v katerem lahko oseba, ki je vsebino naložila, začne pritožbeni postopek;

| (c) | roku, v katerem mora platforma za gostovanje vsebin čim prej obravnavati prijavo in sprejeti odločitev; |
| --- | --- |

(c)

roku, v katerem mora platforma za gostovanje vsebin čim prej obravnavati prijavo in sprejeti odločitev;

| (d) | roku, v katerem mora platforma za gostovanje vsebin vse strani seznaniti s končno odločitvijo, ki vključuje utemeljitev sprejetega ukrepa. |
| --- | --- |

(d)

roku, v katerem mora platforma za gostovanje vsebin vse strani seznaniti s končno odločitvijo, ki vključuje utemeljitev sprejetega ukrepa.

Člen 9

Vsebina prijave

1.   Prijava vsebuje vsaj naslednje informacije:

| (a) | povezavo na obravnavano vsebino in po potrebi, kot na primer pri video vsebinah, časovni žig; |
| --- | --- |

(a)

povezavo na obravnavano vsebino in po potrebi, kot na primer pri video vsebinah, časovni žig;

| (b) | razlog za prijavo; |
| --- | --- |

(b)

razlog za prijavo;

| (c) | dokaze, ki podpirajo navedbe iz prijave; |
| --- | --- |

(c)

dokaze, ki podpirajo navedbe iz prijave;

| (d) | izjavo prijavitelja, da ravna v dobri veri ter |
| --- | --- |

(d)

izjavo prijavitelja, da ravna v dobri veri ter

| (e) | v primeru kršitve osebnostnih pravic ali pravic intelektualne lastnine, istovetnost prijavitelja. |
| --- | --- |

(e)

v primeru kršitve osebnostnih pravic ali pravic intelektualne lastnine, istovetnost prijavitelja.

2.   V primeru kršitev iz točke (e) odstavka 1 je prijavitelj oseba, na katero se nanaša kršitev osebnostnih pravic ali imetnik pravic intelektualne lastnine, ki so bile kršene, ali oseba, ki deluje v imenu te osebe.

Člen 10

Informacije za osebo, ki je vsebino naložila

1.   Oseba, ki je vsebino naložila, prejme po prijavi in pred sprejetjem kakršne koli odločitve o vsebini naslednje informacije:

| (a) | razlog za prijavo in ukrepe, ki bi jih platforma za gostovanje vsebin lahko sprejela; |
| --- | --- |

(a)

razlog za prijavo in ukrepe, ki bi jih platforma za gostovanje vsebin lahko sprejela;

| (b) | zadostne informacije o postopku, ki ga lahko uporabi; |
| --- | --- |

(b)

zadostne informacije o postopku, ki ga lahko uporabi;

| (c) | informacije o pravici do odgovora iz odstavka 3 ter |
| --- | --- |

(c)

informacije o pravici do odgovora iz odstavka 3 ter

| (d) | informacije o razpoložljivih pravnih mehanizmih z zvezi z lažnimi prijavami. |
| --- | --- |

(d)

informacije o razpoložljivih pravnih mehanizmih z zvezi z lažnimi prijavami.

2.   Informacij iz odstavka 1 ni treba navesti, če javni organi platformo za gostovanje vsebin seznanijo, da preiskavo izvajajo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj.

3.   Oseba, ki vsebino naloži, ima pravico odgovoriti platformi za gostovanje vsebin v obliki nasprotne prijave. Platforma za gostovanje vsebin ta odgovor upošteva pri odločitvi o ukrepih, ki jih namerava sprejeti.

Člen 11

Odločitve o prijavah

1.   Platforme za gostovanje vsebin zagotovijo, da kvalificirano osebje sprejme odločitve o prijavah brez nepotrebnega odlašanja po opravljenih potrebnih preiskavah.

2.   Platforme za gostovanje vsebin po prijavi nemudoma sprejmejo odločitev, ali bodo vsebine, ki so predmet takšne prijave, izbrisali, odstranili ali onemogočili dostop do njih, če ne izpolnjujejo pravnih in regulativnih zahtev. Brez poseganja v člen 14(2) mnenje platforme za gostovanje vsebin, da neka vsebina ne izpolnjuje pravnih zahtev, v nobenem primeru ne pomeni, da se samodejno odstrani ali umakne vsebina drugega uporabnika ali onemogoči dostop do te vsebine.

Člen 12

Informacije o odločitvah

Potem ko platforma za gostovanje vsebin sprejme odločitev, vse strani, ki so udeležene v postopku prijave, seznani s končno odločitvijo ter na jasen in preprost način navede naslednje informacije:

| (a) | razloge za sprejeto odločitev; |
| --- | --- |

(a)

razloge za sprejeto odločitev;

| (b) | ali je odločitev sprejel samo človek ali jo podpira algoritem; |
| --- | --- |

(b)

ali je odločitev sprejel samo človek ali jo podpira algoritem;

| (c) | informacije o možnosti pregleda iz člena 13 ali pravnih sredstvih za obe strani. |
| --- | --- |

(c)

informacije o možnosti pregleda iz člena 13 ali pravnih sredstvih za obe strani.

Člen 13

Pregled odločitev

1.   Platforme za gostovanje vsebin lahko zagotovijo mehanizem, prek katerega lahko uporabniki prosijo za pregled odločitve, ki jo je platforma sprejela.

2.   Mehanizem pregleda iz odstavka 1 morajo zagotoviti platforme za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo.

3.   V vseh primerih končno odločitev o pregledu sprejme človek.

Člen 14

Odstranitev vsebine

1.   Brez poseganja v sodne ali upravne odločbe v zvezi z vsebino na spletu, ostane vsebina, ki je bila predmet prijave, vidna, dokler se ne oceni njena zakonitost.

2.   Platforme za gostovanje vsebin hitro onemogočijo dostopnost vsebin ali odstranijo tiste, ki so nedvoumno nezakonite.

Člen 15

Neodvisno reševanje sporov

1.   Države članice zagotovijo neodvisne organe za reševanje sporov, ki skrbijo za hitre in učinkovite zunajsodne poravnave v primeru pritožbe na odločitve o moderiranju vsebin.

2.   Neodvisne organe za reševanje sporov sestavljajo neodvisni pravni strokovnjaki, ki so pooblaščeni za odločanje v sporih med platformami za gostovanje vsebin in uporabniki glede skladnosti zadevne vsebine s pravnimi in regulativnimi zahtevami, smernicami skupnosti ter pogoji.

3.   Napotitev na neodvisni organ za reševanje sporov glede spora v zvezi z moderiranjem vsebine ne izključuje možnosti, da se lahko uporabnik kasneje pritoži na sodišču, razen če je bil spor sporazumno rešen.

4.   Platforme za gostovanje vsebin s pomembno tržno močjo finančno prispevajo k operativnim stroškom neodvisnih organov za reševanje sporov, in sicer prek namenskega sklada, ki ga upravlja evropski subjekt, s čimer državam članicam pomagajo financirati te organe. Države članice zagotovijo, da imajo neodvisni organi za reševanje sporov dovolj sredstev za kompetentno in neodvisno delo.

Člen 16

Postopkovna pravila za neodvisno reševanje sporov

1.   Oseba, ki je vsebino naložila, in tretja oseba, na primer varuh človekovih pravic, ki deluje v zakonitem interesu, imata pravico, da zadevo v zvezi z moderiranjem vsebine predložita pristojnemu neodvisnemu organu za reševanje sporov, če je platforma za gostovanje vsebin odločila, da bo izbrisala ali umaknila vsebino ali onemogočila dostop do nje ali kako drugače ukrepala na način, ki je v nasprotju z ukrepi, ki bi jim oseba, ki je vsebino naložila, po svojih navedbah dala prednost, ali ki krši temeljne pravice.

2.   Če platforma za gostovanje vsebine odloči, da ne bo odstranila vsebine, ki je predmet prijave, lahko prijavitelj zadevo predloži pristojnemu neodvisnemu organu za reševanje sporov, pod pogojem, da ima pravni položaj v civilnem postopku v zvezi z obravnavano vsebino.

3.   Za reševanje sporov je pristojen neodvisni organ za reševanje sporov v državi članici, v kateri je bila naložena vsebina, ki je predmet spora. Fizične osebe imajo vedno tudi možnost, da pritožbe vložijo pri neodvisnem organu za spore v državi članici, v kateri prebivajo.

4.   Če ima prijavitelj pravico, da v skladu z odstavkom 2 zadevo v zvezi z moderiranjem vsebine predloži neodvisnemu organu za reševanje sporov, jo lahko predloži neodvisnemu organu za reševanje sporov v državi članici, v kateri ima običajno prebivališče sam ali oseba, ki je vsebino naložila, če je ta oseba storitev uporabljala v nekomercialne namene.

5.   Če se primer moderiranja vsebine nanaša na isto vprašanje, ki je predmet napotitve na drug neodvisni organ za reševanje sporov, lahko neodvisni organ za reševanje postopek v zvezi z zadevo prekine. Če je vprašanje moderiranja vsebine predmet priporočil neodvisnega organa za reševanje sporov, lahko neodvisni organ za reševanje sporov zavrne obravnavo zadeve.

6.   Države članice določijo vsa druga potrebna pravila in postopke za neodvisne organe za reševanje sporov v njihovi pristojnosti.

Člen 17

Osebni podatki

Vsaka obdelava osebnih podatkov v skladu s to uredbo se izvaja v skladu z Uredbo (ES) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5).

Člen 18

Prijavljanje kršitev in zaščita prijaviteljev

Za prijavo kršitev te uredbe in prijavitelje takšnih kršitev se uporablja Direktiva (EU) 2019/1937.

Člen 19

Spremembe Direktive (EU) 2019/1937

Direktiva (EU) 2019/1937 se spremeni:

| (1) | v točki (a) člena 2(1) se doda naslednja točka:






  „(xi) | upravljanje spletnih vsebin;“; |
| --- | --- | --- |

(1)

v točki (a) člena 2(1) se doda naslednja točka:

„(xi)

upravljanje spletnih vsebin;“;

| (2) | v delu I Priloge se doda naslednja točka:






  „K. | Točka (a)(xi) člena 2(1) – upravljanje spletnih vsebin.
  Uredba [XXX] Evropskega parlamenta in Sveta o pogodbenih pravicah v zvezi z upravljanjem vsebin.“. |
| --- | --- | --- |

(2)

„K.

Točka (a)(xi) člena 2(1) – upravljanje spletnih vsebin.

Uredba [XXX] Evropskega parlamenta in Sveta o pogodbenih pravicah v zvezi z upravljanjem vsebin.“.

Člen 20

Poročilo, ocena in pregled

1.   Države članice predložijo Komisiji vse ustrezne informacije o izvajanju in uporabi te uredbe. Komisija na podlagi prejetih informacij in po javnem posvetovanju do ... [tri leta po začetku veljavnosti te uredbe] Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju in uporabi te direktive in obravnava potrebo po dodatnih ukrepih, po potrebi vključno s spremembami te uredbe.

2.   Države članice brez poseganja v obveznosti poročanja, določene v drugih pravnih aktih Unije, Komisiji vsako leto predložijo naslednje statistične podatke:

| (a) | število sporov, napotenih na neodvisni organ za reševanje sporov in vrste vsebine, ki so bile predmet sporov; |
| --- | --- |

(a)

število sporov, napotenih na neodvisni organ za reševanje sporov in vrste vsebine, ki so bile predmet sporov;

| (b) | število zadev, ki so jih rešili neodvisni organi za reševanje sporov, razvrščene glede na izid. |
| --- | --- |

(b)

število zadev, ki so jih rešili neodvisni organi za reševanje sporov, razvrščene glede na izid.

Člen 21

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od XX.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

1

(2)  Komisija bi morala pri določanju števila uporabnikov upoštevati položaj malih in srednjih ter zagonskih podjetij.

2

(3)  Direktiva (EU) 2015/1535 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015 o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih predpisov in pravil za storitve informacijske družbe (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

5

---

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/53 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/53

---

P9_TA(2020)0274

Akt o digitalnih storitvah in vprašanja, ki se zastavljajo na področju temeljnih pravic

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 o aktu o digitalnih storitvah in vprašanjih, ki se zastavljajo na področju temeljnih pravic (2020/2022(INI))

(2021/C 404/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 2, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti člena 2,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 114, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 16 in 114,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 6, 7, 8, 11, 13, 21, 22, 23, 24, 26, 38 in 47, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 6, 7, 8, 11, 13, 21, 22, 23, 24, 26, 38 in 47,

| — | ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2000/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2000 o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja na notranjem trgu (Direktiva o elektronskem poslovanju) (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (3),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (5) (direktiva o avtorski pravici), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (5) (direktiva o avtorski pravici),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2018/334 z dne 1. marca 2018 o ukrepih za učinkovito preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije (EU) 2018/334 z dne 1. marca 2018 o ukrepih za učinkovito preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin (6),

| — | ob upoštevanju Europolove ocene ogroženosti zaradi internetnega organiziranega kriminala (IOCTA) z dne 18. septembra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Europolove ocene ogroženosti zaradi internetnega organiziranega kriminala (IOCTA) z dne 18. septembra 2018,

| — | ob upoštevanju s tem povezane sodne prakse Sodišča Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju s tem povezane sodne prakse Sodišča Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0172/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0172/2020),

| A. | ker morajo biti temeljne pravice, kot so varstvo zasebnosti in osebnih podatkov, načelo nediskriminacije ter svoboda izražanja in obveščanja, ukoreninjene v samem jedru uspešne in trajne politike EU o digitalnih storitvah; ker morajo biti te pravice izražene v črki zakona in v duhu njegovega izvajanja; |
| --- | --- |

A.

ker morajo biti temeljne pravice, kot so varstvo zasebnosti in osebnih podatkov, načelo nediskriminacije ter svoboda izražanja in obveščanja, ukoreninjene v samem jedru uspešne in trajne politike EU o digitalnih storitvah; ker morajo biti te pravice izražene v črki zakona in v duhu njegovega izvajanja;

| B. | ker so se vrste digitalnih storitev in vloge ponudnikov digitalnih storitev močno spremenile od sprejetja direktive o elektronskem poslovanju pred dvajsetimi leti; |
| --- | --- |

B.

ker so se vrste digitalnih storitev in vloge ponudnikov digitalnih storitev močno spremenile od sprejetja direktive o elektronskem poslovanju pred dvajsetimi leti;

| C. | ker zaupanje uporabnikov lahko pridobijo samo digitalne storitve, ki spoštujejo njihove temeljne pravice, s čimer se ne zagotovi le uporaba storitev, temveč tudi konkurenčna prednost ter stabilni poslovni modeli za podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker zaupanje uporabnikov lahko pridobijo samo digitalne storitve, ki spoštujejo njihove temeljne pravice, s čimer se ne zagotovi le uporaba storitev, temveč tudi konkurenčna prednost ter stabilni poslovni modeli za podjetja;

| D. | ker so bila pravila o varstvu podatkov, ki se uporabljajo za vse ponudnike digitalnih storitev na ozemlju EU, nedavno posodobljena in harmonizirana po vsej EU s splošno uredbo o varstvu podatkov; ker so pravila o zasebnosti za elektronske komunikacije, ki so podskupina digitalnih storitev, zajeta v direktivi o zasebnosti in elektronskih komunikacijah in se trenutno pregledujejo; |
| --- | --- |

D.

ker so bila pravila o varstvu podatkov, ki se uporabljajo za vse ponudnike digitalnih storitev na ozemlju EU, nedavno posodobljena in harmonizirana po vsej EU s splošno uredbo o varstvu podatkov; ker so pravila o zasebnosti za elektronske komunikacije, ki so podskupina digitalnih storitev, zajeta v direktivi o zasebnosti in elektronskih komunikacijah in se trenutno pregledujejo;

| E. | ker se je količina vseh vrst izmenjanih vsebin, ki jih ustvarijo uporabniki, in storitev, ki se zagotavljajo prek spletnih platform, vključno s storitvami v oblaku, eksponentno in z doslej nepoznano hitrostjo, ki jo omogočajo napredne tehnologije, povečala; ker to vključuje nezakonite vsebine, kot so posnetki spolnih zlorab otrok na spletu, in vsebine, ki so zakonite, vendar lahko škodijo družbi in demokraciji, kot so dezinformacije o sredstvih proti COVID-19; |
| --- | --- |

E.

ker se je količina vseh vrst izmenjanih vsebin, ki jih ustvarijo uporabniki, in storitev, ki se zagotavljajo prek spletnih platform, vključno s storitvami v oblaku, eksponentno in z doslej nepoznano hitrostjo, ki jo omogočajo napredne tehnologije, povečala; ker to vključuje nezakonite vsebine, kot so posnetki spolnih zlorab otrok na spletu, in vsebine, ki so zakonite, vendar lahko škodijo družbi in demokraciji, kot so dezinformacije o sredstvih proti COVID-19;

| F. | ker se v zadnjih letih čedalje bolj širijo spletni sovražni govor in dezinformacije, saj posamezniki in razdiralni subjekti uporabljajo spletne platforme za vse večjo polarizacijo, ta se pa izkorišča v politične namene; ker so ženske, nebelci, pripadniki etničnih ali jezikovnih manjšin ali osebe, ki dojemajo kot take, ter osebe LGBTIQ pogosto tarča diskriminatornega sovražnega govora, ustrahovanja in groženj ter služijo kot grešni kozli na spletu; |
| --- | --- |

F.

ker se v zadnjih letih čedalje bolj širijo spletni sovražni govor in dezinformacije, saj posamezniki in razdiralni subjekti uporabljajo spletne platforme za vse večjo polarizacijo, ta se pa izkorišča v politične namene; ker so ženske, nebelci, pripadniki etničnih ali jezikovnih manjšin ali osebe, ki dojemajo kot take, ter osebe LGBTIQ pogosto tarča diskriminatornega sovražnega govora, ustrahovanja in groženj ter služijo kot grešni kozli na spletu;

| G. | ker so k temu trendu prispevale spletne platforme, katerih poslovni model temelji na zbiranju in analizi podatkov o uporabnikih, da bi ustvarili več prometa in klikov, po drugi strani pa več podatkov o profiliranju in s tem več dobička; ker to vodi k povečanju senzacionalističnih vsebin; ker sovražni govor in dezinformacije škodijo javnemu interesu, saj spodkopavajo spoštljivo in iskreno javno razpravo ter ogrožajo javno varnost, ker lahko spodbudijo nasilje v resničnem svetu; ker je boj proti takšnim vsebinam bistven za zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic ter za zaščito pravne države in demokracije v EU; |
| --- | --- |

G.

ker so k temu trendu prispevale spletne platforme, katerih poslovni model temelji na zbiranju in analizi podatkov o uporabnikih, da bi ustvarili več prometa in klikov, po drugi strani pa več podatkov o profiliranju in s tem več dobička; ker to vodi k povečanju senzacionalističnih vsebin; ker sovražni govor in dezinformacije škodijo javnemu interesu, saj spodkopavajo spoštljivo in iskreno javno razpravo ter ogrožajo javno varnost, ker lahko spodbudijo nasilje v resničnem svetu; ker je boj proti takšnim vsebinam bistven za zagotavljanje spoštovanja temeljnih pravic ter za zaščito pravne države in demokracije v EU;

| H. | ker družbeni mediji in druge platforme za širjenje vsebine uporabljajo tehnike profiliranja za ciljno usmerjanje in širjenje svojih vsebin, pa tudi oglasov; ker je mogoče podatke, zbrane iz digitalnih sledi posameznikov, rudariti na način, ki omogoča zelo natančen sklep o intimnih osebnih informacijah, zlasti kadar se ti podatki združijo z drugimi nabori podatkov; ker so škandali Cambridge Analytica in Facebook razkrili tveganja, povezana z nepreglednimi postopki obdelave podatkov na spletnih platformah, saj so razkrili, da so bili nekateri volivci tarča mikrociljanega političnega oglaševanja in včasih celo ciljno usmerjenih dezinformacij; |
| --- | --- |

H.

ker družbeni mediji in druge platforme za širjenje vsebine uporabljajo tehnike profiliranja za ciljno usmerjanje in širjenje svojih vsebin, pa tudi oglasov; ker je mogoče podatke, zbrane iz digitalnih sledi posameznikov, rudariti na način, ki omogoča zelo natančen sklep o intimnih osebnih informacijah, zlasti kadar se ti podatki združijo z drugimi nabori podatkov; ker so škandali Cambridge Analytica in Facebook razkrili tveganja, povezana z nepreglednimi postopki obdelave podatkov na spletnih platformah, saj so razkrili, da so bili nekateri volivci tarča mikrociljanega političnega oglaševanja in včasih celo ciljno usmerjenih dezinformacij;

| I. | ker avtomatizirani algoritmi, ki odločajo o tem, kako obravnavati, prednostno razvrstiti, razširjati in brisati vsebine tretjih oseb na spletnih platformah, tudi med političnimi in volilnimi kampanjami, pogosto posnemajo obstoječe diskriminacijske vzorce v družbi, kar vodi v visoko tveganje diskriminacije že prizadetih oseb; ker razširjena uporaba algoritmov za odstranjevanje ali blokiranje vsebin vzbuja pomisleke tudi glede pravne države ter odpira vprašanja zakonitosti, legitimnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

I.

ker avtomatizirani algoritmi, ki odločajo o tem, kako obravnavati, prednostno razvrstiti, razširjati in brisati vsebine tretjih oseb na spletnih platformah, tudi med političnimi in volilnimi kampanjami, pogosto posnemajo obstoječe diskriminacijske vzorce v družbi, kar vodi v visoko tveganje diskriminacije že prizadetih oseb; ker razširjena uporaba algoritmov za odstranjevanje ali blokiranje vsebin vzbuja pomisleke tudi glede pravne države ter odpira vprašanja zakonitosti, legitimnosti in sorazmernosti;

| J. | ker ima majhno število večinoma neevropskih ponudnikov storitev tržno moč in vpliva na pravice in svoboščine posameznikov, družb in demokracij tako, da ima nadzor nad predstavitvijo informacij, storitev in proizvodov, ter ima posledično tudi ogromen vpliv na delovanje vseh držav članic in na njihove državljane; ker imajo lahko odločitve velikih platform daljnosežne posledice za svobodo izražanja in obveščanja ter svobodo in pluralnost medijev; |
| --- | --- |

J.

ker ima majhno število večinoma neevropskih ponudnikov storitev tržno moč in vpliva na pravice in svoboščine posameznikov, družb in demokracij tako, da ima nadzor nad predstavitvijo informacij, storitev in proizvodov, ter ima posledično tudi ogromen vpliv na delovanje vseh držav članic in na njihove državljane; ker imajo lahko odločitve velikih platform daljnosežne posledice za svobodo izražanja in obveščanja ter svobodo in pluralnost medijev;

| K. | ker se je politični pristop k boju proti nezakonitim spletnim vsebinam v EU doslej večinoma osredotočal na prostovoljno sodelovanje in odstranjevanje na podlagi sodne odredbe, vse več držav članic pa na neusklajen način sprejema dodatno nacionalno zakonodajo za boj proti nezakonitim vsebinam; ker so bile določbe za obravnavanje nekaterih vrst nezakonitih vsebin vključene v nedavno sektorsko zakonodajo na ravni EU; |
| --- | --- |

K.

ker se je politični pristop k boju proti nezakonitim spletnim vsebinam v EU doslej večinoma osredotočal na prostovoljno sodelovanje in odstranjevanje na podlagi sodne odredbe, vse več držav članic pa na neusklajen način sprejema dodatno nacionalno zakonodajo za boj proti nezakonitim vsebinam; ker so bile določbe za obravnavanje nekaterih vrst nezakonitih vsebin vključene v nedavno sektorsko zakonodajo na ravni EU;

| L. | ker zgolj samoregulativni pristop platform ne zagotavlja ustrezne preglednosti, odgovornosti in nadzora; ker tak pristop javnim organom, civilni družbi in uporabnikom ne zagotavlja ustreznih informacij o tem, kako platforme obravnavajo nezakonite vsebine in dejavnosti ter vsebine, ki kršijo njihove pogoje poslovanja, niti o tem, kako na splošno urejajo vsebine; |
| --- | --- |

L.

ker zgolj samoregulativni pristop platform ne zagotavlja ustrezne preglednosti, odgovornosti in nadzora; ker tak pristop javnim organom, civilni družbi in uporabnikom ne zagotavlja ustreznih informacij o tem, kako platforme obravnavajo nezakonite vsebine in dejavnosti ter vsebine, ki kršijo njihove pogoje poslovanja, niti o tem, kako na splošno urejajo vsebine;

| M. | ker tak pristop morda ne zagotavlja spoštovanja temeljnih pravic in ustvarja razmere, v katerih se sodne pristojnosti delno prenesejo na zasebne subjekte, kar pomeni tveganje poseganja v pravico do svobode izražanja; |
| --- | --- |

M.

ker tak pristop morda ne zagotavlja spoštovanja temeljnih pravic in ustvarja razmere, v katerih se sodne pristojnosti delno prenesejo na zasebne subjekte, kar pomeni tveganje poseganja v pravico do svobode izražanja;

| N. | ker sta regulativni pregled in nadzor v EU povezana s posameznimi sektorji; ker bi bilo koristno dodatno in celovitejše usklajevanje med različnimi nadzornimi organi v EU; |
| --- | --- |

N.

ker sta regulativni pregled in nadzor v EU povezana s posameznimi sektorji; ker bi bilo koristno dodatno in celovitejše usklajevanje med različnimi nadzornimi organi v EU;

| O. | ker pomanjkanje zanesljivih in primerljivih javnih podatkov o razširjenosti nezakonitih in škodljivih spletnih vsebin, o obvestilih ter samoregulativni odstranitvi teh vsebin in odstranitvi na podlagi sodne odredbe ter o nadaljnjih ukrepih pristojnih organov povzroča pomanjkanje preglednosti in odgovornosti v zasebnem in javnem sektorju; ker ni dovolj informacij o algoritmih, ki jih uporabljajo platforme in spletišča, ter o tem, kako platforme obravnavajo napačno odstranjevanje vsebin; |
| --- | --- |

O.

ker pomanjkanje zanesljivih in primerljivih javnih podatkov o razširjenosti nezakonitih in škodljivih spletnih vsebin, o obvestilih ter samoregulativni odstranitvi teh vsebin in odstranitvi na podlagi sodne odredbe ter o nadaljnjih ukrepih pristojnih organov povzroča pomanjkanje preglednosti in odgovornosti v zasebnem in javnem sektorju; ker ni dovolj informacij o algoritmih, ki jih uporabljajo platforme in spletišča, ter o tem, kako platforme obravnavajo napačno odstranjevanje vsebin;

| P. | ker je spolno izkoriščanje otrok na spletu ena od oblik nezakonite vsebine, ki jo tehnološki dosežki spodbujajo; ker velika količina posnetkov spolnih zlorab otrok, ki kroži na spletu, predstavlja resne izzive za odkrivanje, preiskovanje in predvsem prizadevanja za identifikacijo žrtev; ker se je po podatkih Europola število poročil o spletni izmenjavi posnetkov spolnih zlorab otrok, ki so bila poslana Nacionalnemu središču za pogrešane otroke in otroke žrtve izkoriščanja v ZDA, v zadnjem letu povečalo za 106 %; |
| --- | --- |

P.

ker je spolno izkoriščanje otrok na spletu ena od oblik nezakonite vsebine, ki jo tehnološki dosežki spodbujajo; ker velika količina posnetkov spolnih zlorab otrok, ki kroži na spletu, predstavlja resne izzive za odkrivanje, preiskovanje in predvsem prizadevanja za identifikacijo žrtev; ker se je po podatkih Europola število poročil o spletni izmenjavi posnetkov spolnih zlorab otrok, ki so bila poslana Nacionalnemu središču za pogrešane otroke in otroke žrtve izkoriščanja v ZDA, v zadnjem letu povečalo za 106 %;

| Q. | ker bi bilo treba v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije vsebino odstraniti na podlagi sodne odredbe države članice; ker lahko ponudniki storitev gostovanja uporabljajo avtomatizirana iskalna orodja in tehnologijo za odkrivanje in odstranjevanje vsebine, ki je enakovredna vsebini, ki je bila predhodno razglašena za nezakonito, vendar ne bi smeli imeti obveznosti, da v splošnem nadzirajo informacije, ki jih shranjujejo, ali da dejavno iščejo dejstva ali okoliščine, ki kažejo na nezakonito dejavnost iz člena 15(1) Direktive 2000/31/ES; |
| --- | --- |

Q.

ker bi bilo treba v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije vsebino odstraniti na podlagi sodne odredbe države članice; ker lahko ponudniki storitev gostovanja uporabljajo avtomatizirana iskalna orodja in tehnologijo za odkrivanje in odstranjevanje vsebine, ki je enakovredna vsebini, ki je bila predhodno razglašena za nezakonito, vendar ne bi smeli imeti obveznosti, da v splošnem nadzirajo informacije, ki jih shranjujejo, ali da dejavno iščejo dejstva ali okoliščine, ki kažejo na nezakonito dejavnost iz člena 15(1) Direktive 2000/31/ES;

| R. | ker je zanesljiva elektronska identifikacija osnovni pogoj za zagotovitev varnega dostopa do digitalnih storitev in varnejše izvajanje elektronskih transakcij; ker je doslej le 15 držav članic Komisijo obvestilo o svoji shemi elektronske identifikacije za čezmejno priznavanje v okviru Uredbe (EU) št. 910/2014 (7) (uredba eIDAS); |
| --- | --- |

R.

ker je zanesljiva elektronska identifikacija osnovni pogoj za zagotovitev varnega dostopa do digitalnih storitev in varnejše izvajanje elektronskih transakcij; ker je doslej le 15 držav članic Komisijo obvestilo o svoji shemi elektronske identifikacije za čezmejno priznavanje v okviru Uredbe (EU) št. 910/2014 (7) (uredba eIDAS);

| S. | ker so splet in spletne platforme še vedno pomembna lokacija za dejavnosti terorističnih skupin in se uporabljajo kot orodje za širjenje propagande, novačenje in promocijo njihovih dejavnosti; |
| --- | --- |

S.

ker so splet in spletne platforme še vedno pomembna lokacija za dejavnosti terorističnih skupin in se uporabljajo kot orodje za širjenje propagande, novačenje in promocijo njihovih dejavnosti;

| 1. | verjame v jasne družbene in gospodarske koristi delujočega enotnega digitalnega trga za EU in njene države članice; pozdravlja te koristi, zlasti izboljšan dostop do informacij in okrepitev svobode izražanja; poudarja pomembno obveznost zagotavljanja pravičnega digitalnega ekosistema, v katerem se spoštujejo temeljne pravice, določene v Pogodbah in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti svoboda izražanja in obveščanja, nediskriminacija, svoboda in pluralnost medijev, zasebnost in varstvo podatkov, ter se zagotavlja varnost uporabnikov na spletu; poudarja, da bi morali biti zakonodajni in drugi regulativni ukrepi na enotnem digitalnem trgu, katerih namen je zagotoviti izpolnjevanje te obveznosti, strogo omejeni na nujno potrebno; opozarja, da je uporaba mehanizmov za odstranjevanje vsebin brez zagotavljanja dolžnega pravnega postopanja v nasprotju s členom 10 Evropske konvencije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj sprejme prilagojen regulativni pristop, da bi obravnavala še vedno prisotne razlike med spletnim in nespletnim svetom ter izzive, ki jih prinaša raznolikost subjektov in storitev, ki se ponujajo na spletu; v zvezi s tem meni, da je treba uporabiti različen regulativni pristop za nezakonito in zakonito vsebino; poudarja, da bi bilo treba nezakonite spletne vsebine in kazniva dejanja, ki jih omogoča kibernetski prostor, obravnavati enako strogo in na podlagi istih pravnih načel kot nezakonite vsebine in kazniva dejanja zunaj spleta ter z enakimi jamstvi za državljane; ponavlja, da je direktiva o elektronskem poslovanju, ki ureja upravljanje vsebin, pravni okvir za spletne storitve na notranjem trgu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je nujno, da se nezakonite vsebine hitro in dosledno odstranijo, da se lahko obravnavajo kazniva dejanja in kršitve temeljnih pravic; meni, da prostovoljni kodeksi ravnanja le delno rešijo to vprašanje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponudnike digitalnih storitev poziva, naj v zvezi z odstranjevanjem vsebin ravnajo skrbno, sorazmerno in nediskriminatorno ter naj v vseh okoliščinah spoštujejo temeljne pravice uporabnikov in upoštevajo, da je v odprti in demokratični družbi svoboda izražanja in obveščanja ključnega pomena, saj se bodo tako lahko izognili odstranitvi vsebin, ki niso nezakonite; zahteva, da ponudniki digitalnih storitev, ki želijo zakonite vsebine uporabnikov omejiti na lastno pobudo, razmislijo o možnosti, da bi jih le označili in ne odstranili s spleta, saj bi se tako lahko uporabniki sami odločili, ali bodo dostopali do njih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi se morali vsi zakonsko predpisani ukrepi za odstranjevanje vsebin v aktu o digitalnih storitvah nanašati le na nezakonite vsebine, kot so opredeljene v zakonodaji EU in nacionalni zakonodaji, ter da zakonodaja ne bi smela vključevati nobenih neopredeljenih konceptov in izrazov, saj bi to ustvarilo pravno negotovost za spletne platforme ter ogrozilo temeljne pravice in svobodo govora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | priznava pa, da sedanji digitalni ekosistem prav tako spodbuja problematično vedenje, kot so mikrociljanje na podlagi značilnosti, ki razkrivajo fizično ali psihološko ranljivost, širjenje sovražnega govora, rasističnih vsebin in dezinformacij, težave v porastu, kot je organizirana zloraba številnih platform, in ustvarjanje računov ali manipulacija spletnih vsebin z algoritmi; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nekateri poslovni modeli temeljijo na prikazovanju senzacionalnih in polarizirajočih vsebin uporabnikom, da bi se podaljšal čas, ki ga uporabniki porabijo pred zasloni, in s tem dobiček spletnih platform; poudarja negativne učinke takih poslovnih modelov na temeljne pravice posameznikov in družbo kot celoto; poziva k preglednosti politik monetizacije spletnih platform; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zato poudarja, da je treba omejiti širjenje takšne škodljive vsebine; je trdno prepričan, da so v zvezi s tem ključnega pomena medijska pismenost, nadzor uporabnikov nad vsebinami, ki so jim predlagane, ter javni dostop do kakovostnih vsebin in izobraževanja; zato pozdravlja pobudo Komisije za ustanovitev evropskega observatorija za digitalne medije, da se podprejo neodvisne službe za preverjanje dejstev, poveča seznanjenost javnosti z dezinformacijami na spletu in podprejo javni organi, zadolženi za spremljanje digitalnih medijev; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo neodvisne in javne medije ter izobraževalne pobude o medijski pismenosti in ciljno usmerjene kampanje ozaveščanja v civilni družbi; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti škodljivim vsebinam v zvezi z mladoletnimi uporabniki interneta, zlasti v zvezi z njihovo izpostavljenostjo kibernetskemu ustrahovanju, spolnemu nadlegovanju, pornografiji, nasilju in samopoškodovanju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da splošno in neselektivno zbiranje osebnih podatkov o vsaki uporabi digitalne storitve nesorazmerno posega v pravico do zasebnosti in varstva osebnih podatkov, saj spletne dejavnosti posameznika nudijo natančen vpogled v njegovo osebnost in s tem omogočajo manipulacijo; predvsem poudarja, da utegne imeti mikrociljanje in vedenjsko ciljanje ter ocenjevanje posameznikov, zlasti mladoletnikov in ranljivih skupin, negativne posledice zaradi vmešavanja v njihovo zasebno življenje, pri čemer se porajajo tudi vprašanja glede zbiranja in uporabe podatkov, ki se uporabljajo pri personaliziranem oglaševanju, ponujanju proizvodov ali storitev ali določanju cen; potrjuje, da je bila pravica uporabnikov, da pri uporabi digitalnih storitev ne bodo predmet vsesplošnega sledenja, vključena v splošno uredbo o varstvu podatkov in bi jo bilo treba ustrezno uveljavljati po vsej EU; ugotavlja, da je Komisija v svojem predlogu nove uredbe o spoštovanju zasebnega življenja in varstvu osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij (2017/0003(COD)) predlagala, da se ciljno urejanje vsebin pogoji z odločitvijo o sodelovanju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da je zavajajoče ali prikrito politično oglaševanje posebna vrsta spletne grožnje, saj vpliva na osrednje mehanizme, ki omogočajo delovanje demokratične družbe, zlasti kadar tako vsebino sponzorirajo tretje osebe, med drugim tudi tuji subjekti; poudarja, da lahko uporaba obsežnega profiliranja za politično mikrociljanje, katerega namen je manipulirati z volilnim vedenjem, resno ogrozi temelje demokracije; zato poziva ponudnike digitalnih storitev, naj sprejmejo potrebne ukrepe za prepoznavanje in označevanje vsebin, ki jih nalagajo avtomatizirani programi, in pričakuje, da bo Komisija določila smernice za uporabo takšnih prepričljivih digitalnih tehnologij v volilnih kampanjah in politiki političnega oglaševanja; v zvezi s tem poziva k določitvi strogih zahtev glede preglednosti za prikazovanje plačanih političnih oglasov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da je nujno, da se nezakonite vsebine dosledno in hitro odstranijo, da bi tako odpravili kršitve, zlasti v zvezi z otroki in teroristično vsebino, in kršitve temeljnih pravic s potrebnimi jamstvi, kot so preglednost postopka, pravica do pritožbe in dostop do učinkovitega sodnega varstva; meni, da prostovoljni kodeksi ravnanja in standardni pogodbeni pogoji ne vključujejo ustreznih mehanizmov izvrševanja in da se je izkazalo, da le delno rešujejo to vprašanje; poudarja, da so za izvajanje zakonodaje, odločanje o zakonitosti spletnih dejavnosti in vsebin ter odrejanje ponudnikom storitev gostovanja, naj odstranijo nezakonite vsebine ali onemogočijo dostop do njih, končno odgovorni neodvisni pristojni organi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava, da čeprav je mogoče enostavno ugotoviti, da so nekatere vrste vsebin nezakonite, je odločitev za druge vrste vsebin težja, saj zahteva umestitev v kontekst; opozarja, da sedanja avtomatizirana orodja niso sposobna kritične analize in ustreznega razumevanja pomena konteksta za posamezne vsebine, kar bi lahko povzročilo nepotrebno odstranjevanje vsebin ter škodovalo svobodi izražanja in dostopu do različnih informacij, tudi o političnih stališčih, kar bi privedlo do cenzure; poudarja, da človeški pregled avtomatiziranih poročil, ki ga izvajajo ponudniki storitev ali njihovi pogodbeni izvajalci, te težave ne reši v celoti, zlasti če se odda v zunanje izvajanje zasebnemu osebju, ki ni dovolj neodvisno, usposobljeno in odgovorno; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zaskrbljeno ugotavlja, da je nezakonite spletne vsebine enostavno hitro razmnoževati, kar močno povečuje negativne učinke v zelo kratkem času; vseeno meni, da akt o digitalnih storitvah ne bi smel vsebovati obveznosti ponudnikov storitev gostovanja ali drugih tehničnih posrednikov, da uporabljajo avtomatizirana orodja za moderiranje vsebin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opozarja, da nezakonitih spletnih vsebin ne bi smeli le odstraniti s spletnih platform, temveč bi morali organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja ter sodstvo nadalje ukrepati, kadar gre za kazniva dejanja; poziva Komisijo, naj razmisli, da bi od spletnih platform zahtevala, da pristojnemu organu poročajo o hudih kaznivih dejanjih, ko se z njimi seznanijo; v zvezi s tem ugotavlja, da ključna težava v nekaterih državah članicah ni le v tem, da imajo nerešene zadeve, temveč tudi to, da zadeve sploh še niso začete; poziva k odpravi ovir za vložitev pritožb pri pristojnih organih; je prepričan, da bi bilo treba zaradi čezmejne narave interneta in hitrega razširjanja nezakonitih spletnih vsebin izboljšati sodelovanje med ponudniki storitev in pristojnimi nacionalnimi organi ter čezmejno sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi, to sodelovanje pa bi moralo temeljiti na načelih nujnosti in sorazmernosti; v zvezi s tem poudarja potrebo po spoštovanju pravnega reda EU in vzpostavljenih načel čezmejnega sodelovanja ter vzajemnem zaupanju; poziva države članice, naj svojim organom kazenskega pregona in pravosodnim organom zagotovijo potrebno strokovno znanje, vire in orodja, da bodo lahko učinkovito in uspešno obravnavali vse večje število primerov nezakonitih spletnih vsebin in reševali spore v zvezi z odstranjevanjem vsebin s spleta, ter izboljšajo dostop do pravnega varstva na področju digitalnih storitev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da se lahko ena vsebina šteje za nezakonito v eni državi članici, vendar je zajeta v pravici do svobode izražanja v drugi državi članici; poudarja, da od ponudnikov storitev gostovanja ne bi smeli zahtevati, da odstranijo informacije ali blokirajo dostop do njih, če so zakonite v državi, v kateri imajo sedež, ali kjer prebiva ali ima sedež njihov pravni zastopnik, saj bomo tako zaščitili svobodo govora, preprečili kolizijo zakonov ter se izognili neupravičenemu in neučinkovitemu geografskemu blokiranju, hkrati pa bomo tako dosegli cilj harmoniziranega enotnega digitalnega trga; opozarja, da lahko nacionalni organi izvršujejo samo odredbe o odstranitvi, ki so jih izdali neodvisni pristojni organi, naslovljene na ponudnike storitev s sedežem na njihovem ozemlju; meni, da je treba okrepiti mehanizme sodelovanja med državami članicami ob podpori Komisije in ustreznih agencij Unije; poziva k strukturiranemu dialogu med državami članicami, da bi se ocenilo tveganje določenih vrst vsebin in ugotovile morebitne razlike v oceni teh tveganj med državami članicami; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da bi bilo treba nezakonite vsebine odstraniti z mesta, kjer se nahajajo, in da se od posrednikov, ki zagotavljajo zgolj prenos podatkov, ne bi smelo zahtevati blokiranja dostopa do vsebin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | trdno verjame, da bi bilo treba sedanji pravni okvir EU, ki ureja digitalne storitve, posodobiti, da bi se lahko spopadli z izzivi, ki jih prinašata razdrobljenost med državami članicami in nova tehnologija, kot so razširjenost profiliranja in algoritemskega odločanja, ki prežemata vsa življenjska področja, ter zagotovili pravno jasnost in spoštovanje temeljnih pravic, zlasti svobode izražanja in pravice do zasebnosti na način, ki bo zdržal preizkušnjo časa, glede na to, kako hitro se razvija tehnologija; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja zavezo Komisije, da uvede usklajen pristop, ki bo obravnaval obveznosti ponudnikov digitalnih storitev, tudi spletnih posrednikov, da se preprečita razdrobljenost notranjega trga in nedosledno izvrševanje predpisov; poziva Komisijo, naj predlaga najučinkovitejše in najuspešnejše rešitve za notranji trg kot celoto, pri tem pa naj ne ustvarja novih nepotrebnih upravnih bremen in zagotovi, da bo digitalni skupni trg ostal odprt, pravičen, varen in konkurenčen za vse udeležence; poudarja, da mora biti sistem odgovornosti ponudnikov digitalnih storitev sorazmeren, ne sme zapostavljati malih in srednjih podjetij ter nerazumno omejevati naložb in dostopa do informacij; |
| --- | --- |

18.

| 19. | meni, da bi morala reforma temeljiti na trdnih temeljih in popolni skladnosti z veljavno zakonodajo EU, zlasti s splošno uredbo o varstvu podatkov in direktivo o zasebnosti in elektronskih komunikacijah, ki je trenutno v postopku pregleda, in spoštovanju primarnosti drugih sektorskih instrumentov, kot je direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah; poudarja, da lahko posodobitev pravil o e-trgovanju vpliva na temeljne pravice; zato poziva Komisijo, naj se posodobitve loti skrajno previdno in naj v svojo revizijo vključi tudi mednarodne standarde človekovih pravic; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je praktična zmožnost posameznih uporabnikov, da razumejo kompleksne podatkovne ekosisteme in se v njih znajdejo, izredno omejena, enako pa velja za njihovo sposobnost, da ugotovijo, ali so jim informacije, ki jih prejemajo, ter storitve, ki jih uporabljajo, na voljo pod enakimi pogoji kakor drugim uporabnikom; zato poziva Komisijo, da preglednost in nediskriminacijo v aktu o digitalnih storitvah postavi na osrednje mesto; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vztraja, da mora biti cilj akta o digitalnih storitvah zagotoviti visoko raven preglednosti v zvezi z delovanjem spletnih storitev in digitalno okolje brez diskriminacije; poudarja, da je poleg obstoječega trdnega regulativnega okvira, ki varuje zasebnost in osebne podatke, potrebna obveznost za spletne platforme, da se zagotovi zakonita uporaba algoritmov; zato poziva Komisijo, naj oblikuje ureditev na podlagi direktive o elektronskem poslovanju, ki bo jasno opredelila odgovornost ponudnikov storitev za obravnavanje tveganj, s katerimi se soočajo njihovi uporabniki, in za zaščito njihovih pravic, ter naj določi obveznost preglednosti in razložljivosti algoritmov, kazni za zagotavljanje izpolnjevanja teh obveznosti, možnost človeškega posredovanja in druge ukrepe, kot so letne neodvisne revizije in posebni stresni testi za pomoč in zagotavljanje pravilnega ravnanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da morajo biti nekateri ponudniki digitalnih storitev sposobni nedvoumno identificirati uporabnike na način, ki je enakovreden nespletnim storitvam; ugotavlja, da spletne platforme pri registraciji za storitev zbirajo nepotrebne osebne podatke, kot so številke mobilnih telefonov, kar je pogosto posledica uporabe možnosti enotne prijave; poudarja, da je v splošni uredbi o varstvu podatkov jasno opisano načelo zmanjšanja količine podatkov, s katerim se količina zbranih podatkov omejuje samo na tiste, ki so nujno potrebni za posamezni namen; priporoča, naj se od spletnih platform, ki podpirajo enotno storitev za prijavo in imajo prevladujoči tržni delež, zahteva, da podpirajo tudi vsaj en odprt zunanji sistem identifikacije, ki temelji na nelastniškem, decentraliziranem in interoperabilnem okviru; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je treba za primere, ko je zunaj spleta potrebna uradna identifikacija, ustvariti enakovreden varen sistem elektronske identifikacije; meni, da se spletna identifikacija lahko izboljša z izvrševanjem čezmejne interoperabilnosti elektronske identifikacije po Evropski uniji na podlagi uredbe eIDAS; poziva Komisijo, naj preuči možnost uvedbe enotnega evropskega sistema prijave kot alternativo zasebnim sistemom enotne prijave in uvede obveznost, da morajo digitalne storitve vedno ponuditi tudi ročno možnost prijave, ki naj bo privzet način; poudarja, da bi bilo treba tovrstno storitev zasnovati tako, da bi bilo zbiranje prepoznavnih vpisnih podatkov pri ponudniku storitve vpisa tehnično onemogočeno in da bi se zbirali samo strogo minimalni podatki; zato priporoča Komisiji, naj preuči možnost vzpostavitve sistema preverjanja za uporabnike digitalnih storitev, da bi zagotovili varstvo osebnih podatkov in preverjanje starosti, zlasti mladostnikov, ta sistem pa se ne bo uporabljal za komercialne namene in ne za sledenje uporabnikom po spletnih mestih; poudarja, da bi se morali ti sistemi za prijavo in preverjanje uporabljati le za digitalne storitve, za katere je potrebna osebna identifikacija, avtentikacija ali preverjanje starosti; opozarja, da morajo države članice in institucije Unije zagotoviti, da so elektronske identifikacije varne in pregledne, da obdelujejo samo podatke, potrebne za identifikacijo uporabnika, in da se uporabljajo le v zakonite in ne v komercialne namene ter se ne uporabljajo za omejevanje splošnega dostopa do interneta ali sledenje uporabnikom po spletnih mestih; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da je nujno treba popolnoma harmonizirati in pojasniti predpise o odgovornosti na ravni EU, da se zagotovi spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin uporabnikov po vsej EU; meni, da bi bilo treba v teh predpisih ohraniti izjeme od odgovornosti za posrednike, ki dejansko niso seznanjeni z nezakonito dejavnostjo ali informacijami na svojih platformah; je zaskrbljen, ker so nedavni nacionalni zakoni za boj proti sovražnemu govoru in dezinformacijam povzročili vse večjo razdrobljenost pravil in nižjo raven varstva temeljnih pravic v EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zato poziva k oblikovanju zakonodajnih predlogov, s katerimi bi enotni digitalni trg ostal odprt in konkurenčen, tako da bi ponudnikom digitalnih storitev naložili harmonizirane zahteve, da uporabijo učinkovite, dosledne, pregledne in pravične postopke in postopkovna jamstva za boj proti nezakonitim vsebinam v skladu z nacionalnim in evropskim pravom ter s harmoniziranim mehanizmom prijave in ukrepanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | v zvezi s tem meni, da je za spletne platforme ključno, da se določijo jasna pravila, zahteve in jamstva v zvezi z odgovornostjo za vsebino tretjih strani; predlaga vzpostavitev skupnega regulativnega okvira, s katerim bi učinkovito opredelili in odstranjevali nezakonite vsebine; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bi pravila o mehanizmih prijave in ukrepanja morale dopolnjevati zahteve, da platforme sprejmejo specifične ukrepe, sorazmerne z njihovim obsegom, tehničnimi zmogljivostmi in zmogljivostmi delovanja, da bi se učinkovito spopadli s pojavom nezakonitih vsebin v okviru njihovih storitev; zato ugotavlja, da bi morda od ponudnikov digitalnih storitev zahtevali občasno iskanje točno določenih vsebin ali delov vsebin, ki jih je sodišče že opredelilo kot nezakonite, in sicer če bi bilo to tehnološko izvedljivo in na podlagi dobro utemeljenih zahtev neodvisnih pristojnih javnih organov, ob upoštevanju specifičnega konteksta vsebine ter pod pogojem, da bi spremljanje in iskanje tovrstnih informacij na podlagi odredbe omejili na informacije, ki bi nespremenjeno prenašale sporočilo prvotne nezakonite vsebine, v odredbi pa bi moralo biti natančno navedeno, za katere elemente gre, kar bi bilo skladno s sodbo Sodišča z dne 3. oktobra 2019 v zadevi C-18/18 (8), torej bi bili enaki ali enakovredni do take mere, da ponudniku gostovanja ne bi bilo treba opraviti neodvisne ocene te vsebine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da bi bilo treba izbiro konkretnih ukrepov prepustiti platformam; podpira uravnotežen pristop, ki temelji na dialogu z deležniki in oceni tveganj platform, pa tudi jasno verigo odgovornosti, da se preprečijo nepotrebna regulativna bremena za platforme ter nepotrebne in nesorazmerne omejitve temeljnih pravic, zlasti svobode izražanja, dostopa do informacij, tudi o političnih idejah, in pravice do zasebnosti; poudarja, da je mogoče nekatere obveznosti dodatno opredeliti v sektorski zakonodaji; poudarja, da noben ukrep, sprejet v te namene, ne more pravno ali dejansko pomeniti splošne zahteve spremljanja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da so nujna ustrezna jamstva in obveznosti dolžnega postopanja, vključno z zahtevo po človeškem nadzoru in preverjanju, poleg postopkov s protiprijavo, da se zagotovi, da lahko lastniki vsebin osebe, ki te vsebine nalagajo, učinkovito in pravočasno zaščitijo svoje pravice, in bodo odločbe o odstranitvi ali blokiranju natančne, dobro utemeljene, bodo ščitile uporabnike in spoštovale temeljne pravice; poudarja, da bi morale biti osebe, ki sistematično in nenehno pošiljajo neupravičena ali nepoštena obvestila, sankcionirane; opozarja, da bi morala biti poleg postopkov protiprijave in zunajsodnih poravnav sporov na platformah v skladu z internim sistemom pritožb še naprej na voljo možnost učinkovitega sodnega varstva, da se zagotovi pravica do učinkovitega pravnega sredstva; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podpira ohranitev sedanjega okvira o omejeni odgovornosti za vsebino in načelo države izvora, vendar meni, da je treba izboljšati usklajevanje na področju zahtev po odstranitvi med pristojnimi nacionalnimi organi; poudarja, da bi bilo treba nezakonito vsebino odstraniti s kraja gostovanja; poudarja, da bi morala za takšne zahteve veljati pravna jamstva za preprečevanje zlorab in zagotovitev popolnega spoštovanja temeljnih pravic; poudarja, da bi morale biti zahteve pristojnih organov po odstranitvi točno določene in vključevati jasno navedbo pravne podlage za odstranitev; poudarja, da bi bilo treba za ponudnike storitev, ki ne upoštevajo zakonitih nalogov, uporabiti učinkovit mehanizem nadzora in izvrševanja, vključno s sorazmernimi sankcijami ob upoštevanju njihovih tehničnih in operativnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da ponudniki digitalnih storitev ne smejo biti zakonsko zavezani hrambi osebnih podatkov svojih uporabnikov ali naročnikov za namene kazenskega pregona, razen če neodvisen pristojni organ odredi ciljno hrambo ob popolnem spoštovanju prava Unije in sodne prakse Sodišča Evropske unije; nadalje opozarja, da bi morala biti takšna hramba podatkov omejena na to, kar je nujno potrebno v zvezi s kategorijami podatkov, ki jih je treba hraniti, ustreznimi komunikacijskimi sredstvi, vpletenimi osebami in sprejetim obdobjem hrambe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da bi akt o digitalnih storitvah za zaščito temeljnih pravic moral uvesti pravila, ki bi zagotovila, da bodo splošni pogoji za storitve ponudnikov digitalnih storitev jasni, pregledni in pravični ter da bodo uporabnikom na voljo v enostavni in dostopni obliki; obžaluje, da pogoji uporabe nekaterih platform za vsebino uradnike organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj silijo k uporabi osebnih računov za preiskovanje nekaterih pritožb, kar ogroža te preiskave in osebno varnost, in poziva k učinkovitejšemu usklajevanju med državami članicami v zvezi z nadaljnjim ukrepanjem organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj v zvezi z vsebinami, ki so označene kot nezakonite; opozarja, da mora vsaka odredba neodvisnega pristojnega organa o odstranitvi temeljiti na zakonodaji in ne na pogojih za storitve ponudnikov storitev; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imeli uporabniki dostop do raznolikih in kakovostnih spletnih vsebin kot sredstvo za zagotavljanje ustrezne obveščenosti državljanov; pričakuje, da bo akt o digitalnih storitvah zagotavljal, da bo kakovostna medijska vsebina lahko dostopna in jo bo mogoče na platformah tretjih strani zlahka najti ter da bo odstranitev vsebine v skladu s standardi človekovih pravic in omejena na vsebino, ki je očitno nezakonita ali za katero je neodvisni pristojni organ ugotovil, da je nezakonita; poudarja, da za zakonite vsebine ne bi smele veljati zakonske obveznosti odstranitve ali blokiranja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podpira intenzivnejši dialog med državami članicami, pristojnimi organi in ustreznimi deležniki, da bi razvili, ocenili in izboljšali učinkovitost pristopa mehkega prava, kot je kodeks ravnanja EU v zvezi z dezinformacijami, da bi se dodatno obravnavali kategorije zakonite vsebine, vključno z dezinformacijami; pričakuje, da bo Komisija objavila smernice, vključno s pravili o večji preglednosti glede moderiranja vsebin in politike oglaševanja, v posebnem instrumentu, ki bo spremljal akt o digitalnih storitvah, s čimer bo zagotovila, da bosta odstranitev in blokiranje zakonitih vsebin na podlagi pogojev poslovanja omejena na absolutni minimum; nadalje poziva Komisijo, naj vzpostavi okvir, ki bi platformam preprečeval izvajanje druge ravni nadzora nad vsebinami, ki se zagotavljajo v okviru odgovornosti ponudnika medijskih storitev in za katere veljajo posebni standardi in nadzor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja tudi, da bi morali imeti uporabniki več možnosti izbire in nadzora v zvezi z vsebino, ki jo vidijo, vključno z več možnostmi glede načina razvrščanja vsebine in možnostjo izvzetja iz urejanja vsebin; trdno verjame, da bi morala biti zasnova in delovanje priporočilnih sistemov uporabniku prijazna in popolnoma pregledna; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da so za odgovornost, tako v zasebnem kot v javnem sektorju, in na dokazih temelječo politiko potrebni zanesljivi podatki o razširjenosti in boju proti nezakoniti dejavnosti ter ostranitvi nezakonitih spletnih vsebin ter zanesljivi podatki o algoritmih spletnih platform za urejanje vsebin; |
| --- | --- |

36.

| 37. | v zvezi s tem poziva k obveznosti letnega, celovitega in rednega javnega poročanja za platforme, ki bo sorazmerna z njihovim obsegom in operativnimi zmogljivostmi, zlasti o postopkih moderiranja vsebin, vključno s podatki o sprejetih ukrepih za boj proti nezakoniti spletni dejavnosti, s standardiziranimi podatki o količini odstranjenih vsebin in pravno podlago ter razlogi za odstranitev, vrsti in utemeljitvi prejetih zahtev za odstranitev, številom zahtevkov, katerih izvršitev je bila zavrnjena, in razlogi za zavrnitev; poudarja, da bi bilo treba ta poročila, ki povzemajo ukrepe, sprejete v enem letu, predložiti do konca prvega trimesečja naslednjega leta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poleg tega poziva k obveznosti letnega javnega poročanja za nacionalne organe, vključno s standardiziranimi podatki o številu zahtevkov za odstranitev in njihovi pravni podlagi, številu zahtevkov za odstranitev, pri katerih so se uporabila upravna ali pravna sredstva, rezultatu teh postopkov z omembo izidov, v katerih je bila natančno opredeljena nezakonita vsebina, in skupnem številu odločitev o izreku kazni, vključno z opisom vrste izrečene kazni; |
| --- | --- |

38.

| 39. | izraža zaskrbljenost zaradi razdrobljenosti in dokumentiranega pomanjkanja finančnih in človeških virov za organe spremljanja in nadzora; poziva k večjemu sodelovanju med državami članicami v zvezi z regulativnim nadzorom nad digitalnimi storitvami; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da bi bilo treba za zagotovitev pravilnega izvajanja akta o digitalnih storitvah na enotnem digitalnem trgu uskladiti nadzor nad skladnostjo s postopki, postopkovnimi jamstvi in obveznostmi glede preglednosti iz tega akta; v zvezi s tem podpira odločen in strog nadzor izvrševanja s strani neodvisne nadzorne strukture EU, ki bo pristojna za nalaganje glob na podlagi ocene jasno opredeljenih dejavnikov, kot so sorazmernost, tehnični in organizacijski ukrepi ter malomarnost; meni, da bi to moralo vključevati možnost, da globe temeljijo na odstotku skupnega letnega prometa podjetja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da bi bilo treba pri revizijah notranjih politik in algoritmov ponudnikov digitalnih storitev ustrezno upoštevati pravo Unije, zlasti temeljne pravice uporabnikov storitev, ob upoštevanju pomena nediskriminacije ter svobode izražanja in obveščanja v odprti in demokratični družbi ter brez objave poslovno občutljivih podatkov; poziva, da je treba na podlagi pritožbe ali pobude nadzornih organov oceniti, ali in kako ponudniki digitalnih storitev razširjajo vsebino, na primer s sistemi za priporočanje in elementi optimizacije, kot sta samodejno dokončanje in vodilne teme; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da bi morala biti poročila o preglednosti, ki jih bodo pripravili platforme in pristojni nacionalni organi, javno objavljena in analizirana, da bi prepoznali strukturirane trende pri odstranitvi vsebin in blokiranju na ravni EU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je treba povečati vlogo uporabnikov pri uveljavljanju svojih temeljnih pravic na spletu, vključno z lahko dostopnimi, nepristranskimi, preglednimi, učinkovitimi in brezplačnimi pritožbenimi postopki, mehanizmi za poročanje o nezakoniti vsebini in nezakonitemu ravnanju posameznikov in družb, pravnimi sredstvi, vzgojnimi ukrepi in ozaveščanjem o vprašanjih varstva podatkov ter varnosti otrok na spletu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da so pretekle izkušnje pokazale, da je smiselno omogočiti razcvet inovativnih poslovnih modelov in okrepiti enotni digitalni trg z odpravo ovir za prosti pretok digitalnih storitev in preprečevanjem uvedbe novih, neupravičenih nacionalnih ovir, ter da bi nadaljevanje tega pristopa zmanjšalo razdrobljenost notranjega trga; poleg tega meni, da lahko zakon o digitalnih storitvah nudi priložnosti za razvoj znanja in spretnosti državljanov na področju digitalizacije, hkrati pa zagotavlja visoko raven varstva potrošnikov, tudi z zaščito spletne varnosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja nujno potrebo po dogovorjenih temeljnih varnostnih standardih v kibernetskem prostoru, da bi državljani lahko v celoti izkoriščali digitalne storitve; zato ugotavlja, da morajo države članice nujno sprejeti usklajene ukrepe, da bi zagotovile osnovno kibernetsko higieno in preprečile nevarnosti v kibernetskem prostoru, ki se jim je mogoče izogniti, tudi z zakonodajnimi ukrepi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  UL L 178, 17.7.2000, str. 1.

(2)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(3)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

(4)  UL L 303, 28.11.2018, str. 69.

(5)  UL L 130, 17.5.2019, str. 92.

(6)  UL L 63, 6.3.2018, str. 50.

(7)  Uredba (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES (UL L 257, 28.8.2014, str. 73).

(8)  Sodba Sodišča Evropske unije z dne 3. oktobra 2019, Eva Glawischnig-Piesczek proti Facebook Ireland Limited, C-18/18, EU:C:2019:821.

---

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/63

---

P9_TA(2020)0275

Okvir za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o okviru za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije (2020/2012(INL))

(2021/C 404/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2018/1488 z dne 28. septembra 2018 o ustanovitvi Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2018/1488 z dne 28. septembra 2018 o ustanovitvi Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (2) (direktiva o rasni enakosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (2) (direktiva o rasni enakosti),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (3) (direktiva o enakem obravnavanju pri zaposlovanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (3) (direktiva o enakem obravnavanju pri zaposlovanju),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (4) ter Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (4) ter Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (5),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (6),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2018 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2018 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. februarja 2020 evropski strategiji za podatke (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. februarja 2020 evropski strategiji za podatke (COM(2020)0066),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. februarja 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 19. februarja 2020 o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020)0067),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope iz junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije o oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope iz junija 2020,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o enakopravnosti jezikov v digitalni dobi (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o enakopravnosti jezikov v digitalni dobi (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o celoviti evropski industrijski politiki na področju umetne inteligence in robotike (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o celoviti evropski industrijski politiki na področju umetne inteligence in robotike (11),

| — | ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco, ki jo je ustanovila Komisija, z dne 8. aprila 2019 z naslovom „Etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco, ki jo je ustanovila Komisija, z dne 8. aprila 2019 z naslovom „Etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco“,

| — | ob upoštevanju študije o oceni evropske dodane vrednosti, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave, z naslovom Evropski okvir za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije: ocena evropske dodane vrednosti„“ (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o oceni evropske dodane vrednosti, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave, z naslovom Evropski okvir za etične vidike umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije: ocena evropske dodane vrednosti„“ (12),

| — | ob upoštevanju briefingov in študij, pripravljenih na zahtevo strokovne skupine za prihodnost znanosti in tehnologije pod vodstvom Oddelka za znanstvene napovedi Službe Evropskega parlamenta za raziskave, z naslovi What if algorithms could abide by ethical principles? (Kaj če bi bili algoritmi zmožni spoštovati etična načela?), Artificial Intelligence ante portas: Legal & ethical reflections (Umetna inteligenca pred vrati: pravni in etični razmislek), A governance framework for algorithmic accountability and transparency (Okvir upravljanja za algoritmično odgovornost in preglednost), Should we fear artificial intelligence? (Bi se morali bati umetne inteligence?) in The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives (Etika umetne inteligence: vprašanja in pobude), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju briefingov in študij, pripravljenih na zahtevo strokovne skupine za prihodnost znanosti in tehnologije pod vodstvom Oddelka za znanstvene napovedi Službe Evropskega parlamenta za raziskave, z naslovi What if algorithms could abide by ethical principles? (Kaj če bi bili algoritmi zmožni spoštovati etična načela?), Artificial Intelligence ante portas: Legal & ethical reflections (Umetna inteligenca pred vrati: pravni in etični razmislek), A governance framework for algorithmic accountability and transparency (Okvir upravljanja za algoritmično odgovornost in preglednost), Should we fear artificial intelligence? (Bi se morali bati umetne inteligence?) in The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives (Etika umetne inteligence: vprašanja in pobude),

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin, protokola št. 12 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin, protokola št. 12 h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Evropske listine o regionalnih ali manjšinskih jezikih,

| — | ob upoštevanju priporočil sveta Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o umetni inteligenci, sprejetih 22. maja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil sveta Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o umetni inteligenci, sprejetih 22. maja 2019,

| — | ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0186/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0186/2020),

Uvod

| A. | ker so ljudje tisti, ki razvijajo, uvajajo in uporabljajo umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo ter s svojimi izbirami določajo, kakšen bo potencial tehnologije, da bo koristil družbi; |
| --- | --- |

A.

ker so ljudje tisti, ki razvijajo, uvajajo in uporabljajo umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo ter s svojimi izbirami določajo, kakšen bo potencial tehnologije, da bo koristil družbi;

| B. | ker umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija, ki bi lahko ustvarile priložnosti za podjetja in koristi za državljane in ki neposredno vplivajo na vse vidike naše družbe, tudi na temeljne pravice ter socialna in gospodarska načela in vrednote, ter trajno vplivajo na vsa področja dejavnosti, napredujejo in se hitro razvijajo; |
| --- | --- |

B.

ker umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija, ki bi lahko ustvarile priložnosti za podjetja in koristi za državljane in ki neposredno vplivajo na vse vidike naše družbe, tudi na temeljne pravice ter socialna in gospodarska načela in vrednote, ter trajno vplivajo na vsa področja dejavnosti, napredujejo in se hitro razvijajo;

| C. | ker bo zaradi umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije prišlo do znatnih sprememb na trgu dela in delovnem mestu; ker lahko nadomestijo delavce, ki opravljajo repetitivno delo, olajšajo sodelovalne delovne sisteme človek-stroj, povečajo konkurenčnost in blaginjo ter ustvarijo nove zaposlitvene priložnosti za kvalificirane delavce, obenem pa predstavljajo resen izziv za reorganizacijo delovne sile; |
| --- | --- |

C.

ker bo zaradi umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije prišlo do znatnih sprememb na trgu dela in delovnem mestu; ker lahko nadomestijo delavce, ki opravljajo repetitivno delo, olajšajo sodelovalne delovne sisteme človek-stroj, povečajo konkurenčnost in blaginjo ter ustvarijo nove zaposlitvene priložnosti za kvalificirane delavce, obenem pa predstavljajo resen izziv za reorganizacijo delovne sile;

| D. | ker lahko razvoj umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije prispeva tudi k doseganju trajnostnih ciljev evropskega zelenega dogovora v številnih različnih sektorjih; ker lahko digitalne tehnologije povečajo učinek politik za varstvo okolja; ker lahko prispevajo tudi k zmanjšanju prometnih zastojev ter izpustov toplogrednih plinov in onesnaževal zraka; |
| --- | --- |

D.

ker lahko razvoj umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije prispeva tudi k doseganju trajnostnih ciljev evropskega zelenega dogovora v številnih različnih sektorjih; ker lahko digitalne tehnologije povečajo učinek politik za varstvo okolja; ker lahko prispevajo tudi k zmanjšanju prometnih zastojev ter izpustov toplogrednih plinov in onesnaževal zraka;

| E. | ker se lahko v sektorjih, kot je javni prevoz, pametni prometni sistemi, podprti z umetno inteligenco, uporabijo za zmanjšanje čakanja v vrsti, optimizacijo prevoza, večjo neodvisnost invalidov in povečanje energetske učinkovitosti, s tem pa se krepijo prizadevanja za razogljičenje in zmanjšuje okoljski odtis; |
| --- | --- |

E.

ker se lahko v sektorjih, kot je javni prevoz, pametni prometni sistemi, podprti z umetno inteligenco, uporabijo za zmanjšanje čakanja v vrsti, optimizacijo prevoza, večjo neodvisnost invalidov in povečanje energetske učinkovitosti, s tem pa se krepijo prizadevanja za razogljičenje in zmanjšuje okoljski odtis;

| F. | ker lahko te tehnologije prinesejo nove poslovne priložnosti, ki lahko prispevajo k okrevanju industrije Unije po trenutni zdravstveni in gospodarski krizi, če bodo bolj uporabljene, na primer v prometnem sektorju; ker lahko te priložnosti ustvarijo nova delovna mesta, saj lahko uporaba teh tehnologij poveča produktivnost podjetij in prispeva k večji učinkovitosti; ker lahko inovacijski programi na tem področju omogočijo razcvet regionalnih grozdov; |
| --- | --- |

F.

ker lahko te tehnologije prinesejo nove poslovne priložnosti, ki lahko prispevajo k okrevanju industrije Unije po trenutni zdravstveni in gospodarski krizi, če bodo bolj uporabljene, na primer v prometnem sektorju; ker lahko te priložnosti ustvarijo nova delovna mesta, saj lahko uporaba teh tehnologij poveča produktivnost podjetij in prispeva k večji učinkovitosti; ker lahko inovacijski programi na tem področju omogočijo razcvet regionalnih grozdov;

| G. | ker so Unija in njene države članice še posebej odgovorne za izkoriščanje, spodbujanje in povečevanje dodane vrednosti, ki jo ima umetna inteligenca, ter da zagotovijo, da bodo tehnologije umetne inteligence varne in prispevale k dobremu počutju in splošni koristi njihovih državljanov, saj lahko s prispevanjem k razvoju boljših strategij in inovacij na številnih področjih in sektorjih znatno prispevajo k skupnemu cilju, ki je izboljšati življenje državljanov in spodbujati blaginjo v Uniji; ker je treba vprašanje umetne inteligence in digitalne pismenosti obravnavati v okviru izobraževanja in usposabljanja, tudi v obliki spodbujanja digitalnega vključevanja, ter na ravni Unije izvajati informacijske kampanje, ki pravilno predstavljajo vse vidike razvoja umetne inteligence, da bi izkoristili celoten potencial umetne inteligence in uporabnike seznanili s koristmi in izzivi, ki jih prinašajo tehnologije umetne inteligence; |
| --- | --- |

G.

ker so Unija in njene države članice še posebej odgovorne za izkoriščanje, spodbujanje in povečevanje dodane vrednosti, ki jo ima umetna inteligenca, ter da zagotovijo, da bodo tehnologije umetne inteligence varne in prispevale k dobremu počutju in splošni koristi njihovih državljanov, saj lahko s prispevanjem k razvoju boljših strategij in inovacij na številnih področjih in sektorjih znatno prispevajo k skupnemu cilju, ki je izboljšati življenje državljanov in spodbujati blaginjo v Uniji; ker je treba vprašanje umetne inteligence in digitalne pismenosti obravnavati v okviru izobraževanja in usposabljanja, tudi v obliki spodbujanja digitalnega vključevanja, ter na ravni Unije izvajati informacijske kampanje, ki pravilno predstavljajo vse vidike razvoja umetne inteligence, da bi izkoristili celoten potencial umetne inteligence in uporabnike seznanili s koristmi in izzivi, ki jih prinašajo tehnologije umetne inteligence;

| H. | ker bi moral skupni regulativni okvir Unije za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije (regulativni okvir za umetno inteligenco) državljanom omogočiti, da delijo koristi, ki jih morda prinašajo, ter ščititi državljane pred potencialnimi tveganji teh tehnologij in spodbujati njihovo zanesljivost v Uniji in po svetu; ker bi moral ta okvir temeljiti na pravu in vrednotah Unije ter slediti načelom preglednosti, razložljivosti, pravičnosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

H.

ker bi moral skupni regulativni okvir Unije za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije (regulativni okvir za umetno inteligenco) državljanom omogočiti, da delijo koristi, ki jih morda prinašajo, ter ščititi državljane pred potencialnimi tveganji teh tehnologij in spodbujati njihovo zanesljivost v Uniji in po svetu; ker bi moral ta okvir temeljiti na pravu in vrednotah Unije ter slediti načelom preglednosti, razložljivosti, pravičnosti in odgovornosti;

| I. | ker je takšen regulativni okvir ključnega pomena za preprečevanje razdrobljenosti notranjega trga, ki je posledica različnih nacionalnih zakonodaj, in bo pomagal spodbujati prepotrebne naložbe, razvoj podatkovne infrastrukture in podporo razvoju; ker bi ga morale sestavljati skupne pravne obveznosti in etična načela, iz predloga uredbe, zahtevanem v prilogi k tej resoluciji; ker bi ga bilo treba vzpostaviti v skladu s smernicami za boljšo pravno ureditev; |
| --- | --- |

I.

ker je takšen regulativni okvir ključnega pomena za preprečevanje razdrobljenosti notranjega trga, ki je posledica različnih nacionalnih zakonodaj, in bo pomagal spodbujati prepotrebne naložbe, razvoj podatkovne infrastrukture in podporo razvoju; ker bi ga morale sestavljati skupne pravne obveznosti in etična načela, iz predloga uredbe, zahtevanem v prilogi k tej resoluciji; ker bi ga bilo treba vzpostaviti v skladu s smernicami za boljšo pravno ureditev;

| J. | ker ima Unija strog pravni okvir, ki med drugim zagotavlja varstvo osebnih podatkov ter zasebnosti in nediskriminacijo, za spodbujanje enakosti spolov, varstva okolja in pravic potrošnikov; ker se bo takšen pravni okvir, ki ga sestavlja obsežen sklop horizontalne in sektorske zakonodaje ter vključuje veljavna pravila o varnosti izdelkov in odgovornosti, še naprej uporabljal v zvezi z umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, čeprav bodo morda potrebne nekatere prilagoditve določenih pravnih instrumentov, da bi upoštevali digitalno preobrazbo in reševali nove izzive, ki jih prinaša uporaba umetne inteligence; |
| --- | --- |

J.

ker ima Unija strog pravni okvir, ki med drugim zagotavlja varstvo osebnih podatkov ter zasebnosti in nediskriminacijo, za spodbujanje enakosti spolov, varstva okolja in pravic potrošnikov; ker se bo takšen pravni okvir, ki ga sestavlja obsežen sklop horizontalne in sektorske zakonodaje ter vključuje veljavna pravila o varnosti izdelkov in odgovornosti, še naprej uporabljal v zvezi z umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, čeprav bodo morda potrebne nekatere prilagoditve določenih pravnih instrumentov, da bi upoštevali digitalno preobrazbo in reševali nove izzive, ki jih prinaša uporaba umetne inteligence;

| K. | ker obstajajo pomisleki, da sedanji pravni okvir Unije, vključno s pravnim redom na področju varstva potrošnikov ter s področja zaposlovanja in socialnega varstva, zakonodajo o varstvu podatkov varnosti proizvodov in nadzoru trga ter protidiskriminacijsko zakonodajo, morda ni več primeren za učinkovito obvladovanje tveganj, ki jih povzročajo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija; |
| --- | --- |

K.

ker obstajajo pomisleki, da sedanji pravni okvir Unije, vključno s pravnim redom na področju varstva potrošnikov ter s področja zaposlovanja in socialnega varstva, zakonodajo o varstvu podatkov varnosti proizvodov in nadzoru trga ter protidiskriminacijsko zakonodajo, morda ni več primeren za učinkovito obvladovanje tveganj, ki jih povzročajo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija;

| L. | ker bi bilo treba pravna in etična vprašanja, povezana s tehnologijami umetne inteligence, reševati ne le s prilagoditvijo veljavne zakonodaje, ampak tudi z učinkovitim in celovitim regulativnim okvirom Unije, ki bo primeren za prihodnost in bo odražal načela in vrednote Unije, zapisana v Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Listina) ter ne bo nagnjen k prekomernemu zakonskemu urejanju, ampak bo samo odpravil obstoječe pravne vrzeli ter povečal pravno varnost za podjetja in državljane, in sicer z vključitvijo obveznih ukrepov za preprečevanje praks, ki bi nedvomno ogrožale temeljne pravice; |
| --- | --- |

L.

ker bi bilo treba pravna in etična vprašanja, povezana s tehnologijami umetne inteligence, reševati ne le s prilagoditvijo veljavne zakonodaje, ampak tudi z učinkovitim in celovitim regulativnim okvirom Unije, ki bo primeren za prihodnost in bo odražal načela in vrednote Unije, zapisana v Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Listina) ter ne bo nagnjen k prekomernemu zakonskemu urejanju, ampak bo samo odpravil obstoječe pravne vrzeli ter povečal pravno varnost za podjetja in državljane, in sicer z vključitvijo obveznih ukrepov za preprečevanje praks, ki bi nedvomno ogrožale temeljne pravice;

| M. | ker mora vsak nov regulativni okvir upoštevati interese vseh strani; ker bi moral biti pogoj za nadaljnje zakonodajne ukrepe podrobna preučitev posledic za vse akterje kot del ocene učinka novega zakonodajnega okvira; ker imajo v gospodarstvu Unije mala in srednja ter zlasti zagonska podjetja osrednjo vlogo, ki opravičuje strogo sorazmeren pristop, da bi jim omogočili razvoj in inovacije; |
| --- | --- |

M.

ker mora vsak nov regulativni okvir upoštevati interese vseh strani; ker bi moral biti pogoj za nadaljnje zakonodajne ukrepe podrobna preučitev posledic za vse akterje kot del ocene učinka novega zakonodajnega okvira; ker imajo v gospodarstvu Unije mala in srednja ter zlasti zagonska podjetja osrednjo vlogo, ki opravičuje strogo sorazmeren pristop, da bi jim omogočili razvoj in inovacije;

| N. | ker imajo lahko umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija resne posledice za materialno in nematerialno integriteto posameznikov, skupin in družbe kot celote, to morebitno posamezno in kolektivno škodo pa je treba upoštevati v zakonodajnih odzivih; |
| --- | --- |

N.

ker imajo lahko umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija resne posledice za materialno in nematerialno integriteto posameznikov, skupin in družbe kot celote, to morebitno posamezno in kolektivno škodo pa je treba upoštevati v zakonodajnih odzivih;

| O. | ker je morda treba sprejeti posebna pravila za prometni sektor, da bi spoštovali regulativni okvir Unije za umetno inteligenco; |
| --- | --- |

O.

ker je morda treba sprejeti posebna pravila za prometni sektor, da bi spoštovali regulativni okvir Unije za umetno inteligenco;

| P. | ker so tehnologije umetne inteligence strateško pomembne za prometni sektor, tudi zato, ker naj bi izboljšale varnost in dostopnost vseh oblik prometa ter ustvarile nove zaposlitvene možnosti in bolj trajnostne poslovne modele; ker lahko pristop na ravni Unije k razvoju umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije v prometu poveča konkurenčnost evropskega gospodarstva v svetovnem merilu in njegovo strateško avtonomijo; |
| --- | --- |

P.

ker so tehnologije umetne inteligence strateško pomembne za prometni sektor, tudi zato, ker naj bi izboljšale varnost in dostopnost vseh oblik prometa ter ustvarile nove zaposlitvene možnosti in bolj trajnostne poslovne modele; ker lahko pristop na ravni Unije k razvoju umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije v prometu poveča konkurenčnost evropskega gospodarstva v svetovnem merilu in njegovo strateško avtonomijo;

| Q. | ker je človeška napaka še vedno prisotna pri približno 95 % vseh prometnih nesreč v Uniji; ker je bil cilj Unije do leta 2020 zmanjšati število smrtnih žrtev na leto na svojih cestah za 50 % v primerjavi z letom 2010, vendar je zaradi premajhnega napredka obnovila svoja prizadevanja v okviru EU politike varnosti v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 o nadaljnjih ukrepih za odpravo smrtnih žrtev v prometu; ker imajo v zvezi s tem umetna inteligenca, avtomatizacija in druge nove tehnologije velik potencial in so izjemno pomembne za povečanje varnosti v cestnem prometu z zmanjšanjem možnosti za človeške napake; |
| --- | --- |

Q.

ker je človeška napaka še vedno prisotna pri približno 95 % vseh prometnih nesreč v Uniji; ker je bil cilj Unije do leta 2020 zmanjšati število smrtnih žrtev na leto na svojih cestah za 50 % v primerjavi z letom 2010, vendar je zaradi premajhnega napredka obnovila svoja prizadevanja v okviru EU politike varnosti v cestnem prometu za obdobje 2021–2030 o nadaljnjih ukrepih za odpravo smrtnih žrtev v prometu; ker imajo v zvezi s tem umetna inteligenca, avtomatizacija in druge nove tehnologije velik potencial in so izjemno pomembne za povečanje varnosti v cestnem prometu z zmanjšanjem možnosti za človeške napake;

| R. | ker bi moral regulativni okvir Unije odražati tudi potrebo po spoštovanju pravic delavcev; ker bi bilo treba v zvezi s tem spoštovati okvirni sporazum evropskih socialnih partnerjev o digitalizaciji iz junija 2020; |
| --- | --- |

R.

ker bi moral regulativni okvir Unije odražati tudi potrebo po spoštovanju pravic delavcev; ker bi bilo treba v zvezi s tem spoštovati okvirni sporazum evropskih socialnih partnerjev o digitalizaciji iz junija 2020;

| S. | ker bi moral biti obseg regulativnega okvira Unije ustrezen, sorazmeren in temeljito ocenjen; ker bi moral zajemati širok nabor tehnologij in njihovih sestavnih delov, vključno z algoritmi, programsko opremo in podatki, ki jih uporabljajo ali proizvajajo, in ker je potreben ciljni pristop, da bi se izognili oviranju prihodnjih inovacij in ustvarjanju nepotrebnih bremen, zlasti za mala in srednja podjetja; ker je iskanje enotne rešitve za celotni nabor tveganj zapleteno zaradi raznolikosti aplikacij, ki uporabljajo umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo; |
| --- | --- |

S.

ker bi moral biti obseg regulativnega okvira Unije ustrezen, sorazmeren in temeljito ocenjen; ker bi moral zajemati širok nabor tehnologij in njihovih sestavnih delov, vključno z algoritmi, programsko opremo in podatki, ki jih uporabljajo ali proizvajajo, in ker je potreben ciljni pristop, da bi se izognili oviranju prihodnjih inovacij in ustvarjanju nepotrebnih bremen, zlasti za mala in srednja podjetja; ker je iskanje enotne rešitve za celotni nabor tveganj zapleteno zaradi raznolikosti aplikacij, ki uporabljajo umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo;

| T. | ker analiza podatkov in umetna inteligenca čedalje bolj vplivata na informacije, dostopne državljanom; ker so lahko ob zlorabi tovrstnih tehnologij ogrožene temeljne pravice do svobode izražanja in obveščenosti ter svoboda in pluralnost medijev; |
| --- | --- |

T.

ker analiza podatkov in umetna inteligenca čedalje bolj vplivata na informacije, dostopne državljanom; ker so lahko ob zlorabi tovrstnih tehnologij ogrožene temeljne pravice do svobode izražanja in obveščenosti ter svoboda in pluralnost medijev;

| U. | ker bi moralo geografsko področje uporabe regulativnega okvira Unije za umetno inteligenco pokrivati vse sestavne dele umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, ki se razvijajo, uvajajo ali uporabljajo v Uniji, vključno s primeri, v katerih se del tehnologij morda nahaja zunaj Unije ali nima konkretne lokacije; |
| --- | --- |

U.

ker bi moralo geografsko področje uporabe regulativnega okvira Unije za umetno inteligenco pokrivati vse sestavne dele umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, ki se razvijajo, uvajajo ali uporabljajo v Uniji, vključno s primeri, v katerih se del tehnologij morda nahaja zunaj Unije ali nima konkretne lokacije;

| V. | ker bi moral regulativni okvir Unije za umetno inteligenco zajemati vse ustrezne faze, se pravi razvoj, uvajanje in uporabo ustreznih tehnologij in njihovih sestavnih delov, pri čemer je treba ustrezno upoštevati ustrezne pravne obveznosti in etična načela, ter bi moral določiti pogoje za zagotovitev, da bodo razvijalci, izvajalci in uporabniki v celoti skladni s temi obveznostmi in načeli; |
| --- | --- |

V.

ker bi moral regulativni okvir Unije za umetno inteligenco zajemati vse ustrezne faze, se pravi razvoj, uvajanje in uporabo ustreznih tehnologij in njihovih sestavnih delov, pri čemer je treba ustrezno upoštevati ustrezne pravne obveznosti in etična načela, ter bi moral določiti pogoje za zagotovitev, da bodo razvijalci, izvajalci in uporabniki v celoti skladni s temi obveznostmi in načeli;

| W. | ker je za usklajen pristop k etičnim načelom v zvezi z umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo v Uniji potrebno skupno razumevanje teh konceptov, ki so podlaga teh tehnologij, kot so algoritmi, programska oprema, podatki ali biometrično prepoznavanje; |
| --- | --- |

W.

ker je za usklajen pristop k etičnim načelom v zvezi z umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo v Uniji potrebno skupno razumevanje teh konceptov, ki so podlaga teh tehnologij, kot so algoritmi, programska oprema, podatki ali biometrično prepoznavanje;

| X. | ker je ukrepanje na ravni Unije upravičeno zaradi potrebe po preprečevanju regulativne razdrobljenosti ali nizu nacionalnih regulativnih določb brez skupnega imenovalca ter po enotni uporabi skupnih, zakonsko predpisanih etičnih načel pri razvoju, uvedbi in uporabi umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije z visokim tveganjem; ker so potrebna jasna pravila tam, kjer so tveganja velika; |
| --- | --- |

X.

ker je ukrepanje na ravni Unije upravičeno zaradi potrebe po preprečevanju regulativne razdrobljenosti ali nizu nacionalnih regulativnih določb brez skupnega imenovalca ter po enotni uporabi skupnih, zakonsko predpisanih etičnih načel pri razvoju, uvedbi in uporabi umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije z visokim tveganjem; ker so potrebna jasna pravila tam, kjer so tveganja velika;

| Y. | ker so skupna etična načela učinkovita samo, če so zakonsko predpisana in je v njih opredeljeno, kdo je odgovoren za zagotavljanje, ocenjevanje in spremljanje skladnosti; |
| --- | --- |

Y.

ker so skupna etična načela učinkovita samo, če so zakonsko predpisana in je v njih opredeljeno, kdo je odgovoren za zagotavljanje, ocenjevanje in spremljanje skladnosti;

| Z. | ker etične smernice, kot so načela, ki jih je sprejela strokovna skupina na visoki ravni za umetno inteligenco, zagotavljajo dobro izhodišče, vendar niso dovolj, da bi se zagotovila pošteno ravnanje razvijalcev, izvajalcev in uporabnikov in učinkovito varstvo posameznikov; ker so takšne smernice še toliko bolj potrebne za umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

Z.

ker etične smernice, kot so načela, ki jih je sprejela strokovna skupina na visoki ravni za umetno inteligenco, zagotavljajo dobro izhodišče, vendar niso dovolj, da bi se zagotovila pošteno ravnanje razvijalcev, izvajalcev in uporabnikov in učinkovito varstvo posameznikov; ker so takšne smernice še toliko bolj potrebne za umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo z visokim tveganjem;

| AA. | ker bi morala vsaka država članica imenovati nacionalni nadzorni organ, odgovoren za zagotavljanje, ocenjevanje in spremljanje skladnosti razvoja, izvajanja in uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije z visokim tveganjem z regulativnim okvirom Unije za umetno inteligenco ter omogočati razprave in izmenjave mnenj v tesnem sodelovanju z ustreznimi deležniki in civilno družbo; ker bi morali nacionalni nadzorni organi medsebojno sodelovati; |
| --- | --- |

AA.

ker bi morala vsaka država članica imenovati nacionalni nadzorni organ, odgovoren za zagotavljanje, ocenjevanje in spremljanje skladnosti razvoja, izvajanja in uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije z visokim tveganjem z regulativnim okvirom Unije za umetno inteligenco ter omogočati razprave in izmenjave mnenj v tesnem sodelovanju z ustreznimi deležniki in civilno družbo; ker bi morali nacionalni nadzorni organi medsebojno sodelovati;

| AB. | ker je za zagotovitev usklajenega pristopa po vsej Uniji in optimalnega delovanja enotnega digitalnega trga treba z vidika novih priložnosti in izzivov, zlasti čezmejne narave, ki so posledica nenehnega tehnološkega razvoja, oceniti usklajevanje na ravni Unije, ki ga izvajajo Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije; ker bi morala biti naloga Komisije, da najde ustrezne rešitve za strukturiranje takšnega usklajevanja na ravni Unije; |
| --- | --- |

AB.

ker je za zagotovitev usklajenega pristopa po vsej Uniji in optimalnega delovanja enotnega digitalnega trga treba z vidika novih priložnosti in izzivov, zlasti čezmejne narave, ki so posledica nenehnega tehnološkega razvoja, oceniti usklajevanje na ravni Unije, ki ga izvajajo Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije; ker bi morala biti naloga Komisije, da najde ustrezne rešitve za strukturiranje takšnega usklajevanja na ravni Unije;

Umetna inteligenca, ki je osredotočena na človeka in jo je ustvaril človek

| 1. | meni, da je brez poseganja v sektorsko zakonodajo potreben učinkovit in usklajen regulativni okvir, ki temelji na pravu Unije, Listini in mednarodnem pravu človekovih pravic ter se uporablja zlasti za tehnologije z visokim tveganjem, da se vzpostavijo enaki standardi po vsej Uniji in učinkovito zaščitijo vrednote Unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da bi moral vsak nov regulativni okvir za umetno inteligenco, ki ga sestavljajo pravne obveznosti in etična načela za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, popolnoma spoštovati Listino in s tem spoštovati človekovo dostojanstvo, samostojnost in samoodločanje posameznika, preprečevati škodo, spodbujati pravičnost, vključenost in preglednost, odpravljati pristranskost in diskriminacijo, tudi manjšinskih skupin, ter spoštovati načela omejevanja negativnih zunanjih učinkov uporabljene tehnologije, zagotavljanja razložljivosti tehnologij in da tehnologija služi ljudem, ne pa, da jih nadomešča ali namesto njih odloča, ter ravnanje v skladu s temi načeli, končni cilj pa je več koristi za vse ljudi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da obstaja nesorazmerje med tistimi, ki uporabljajo tehnologijo umetne inteligence, in tistimi, ki so z njo v stiku ali so ji podvrženi; v zvezi s tem poudarja, da zaupanje državljanov v umetno inteligenco lahko temelji le na „privzeti in vgrajeni etiki“, ki zagotavlja, da vsaka uporabljena umetna inteligenca v celoti spoštuje Pogodbi, Listino in sekundarno pravo Unije; meni, da bi to moral biti takšen pristop v skladu s previdnostnim načelom, ki usmerja zakonodajo Unije, in bi moralo biti v središču vsakega okvira za umetno inteligenco; v zvezi s tem poziva k jasnemu in skladnemu modelu upravljanja, ki bo gospodarskim družbam in inovatorjem omogočil nadaljnji razvoj umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da morajo biti vsi zakonodajni ukrepi v zvezi umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo skladni z načeli nujnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi s takim pristopom podjetjem omogočili uvedbo inovativnih proizvodov na trg in ustvarili nove priložnosti, hkrati pa zagotovili zaščito vrednot Unije z usmerjanjem v razvoj sistemov umetne inteligence, ki bodo oblikovani tako, da bodo vključevali etična načela Unije; meni, da bi takšen regulativni okvir, ki bi temeljil na vrednotah, predstavljal dodano vrednost, ki bi Uniji zagotavljala edinstveno konkurenčno prednost ter znatno prispevala k dobrobiti in blaginji državljanov in podjetij Unije ter krepila notranji trg; poudarja, da pomeni takšen regulativni okvir za umetno inteligenco dodano vrednost tudi kar zadeva spodbujanje inovacij na notranjem trgu; meni, da se s tem pristopom podjetjem Unije nudi možnost, da postanejo vodilna v svetu, na primer v prometnem sektorju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da bi se moral pravni okvir Unije uporabljati za umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da priložnosti, ki temeljijo na umetni inteligenci, robotiki in sorodni tehnologiji, izhajajo iz velepodatkov, pri čemer je treba zagotoviti kritično maso podatkov za usposabljanje algoritmov in izboljšanje rezultatov; v zvezi s tem pozdravlja predlog Komisije o oblikovanju skupnega podatkovnega prostora v Uniji za spodbujanje izmenjave podatkov in podpiranje raziskav ob polnem spoštovanju evropskih pravil za varstvo podatkov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da bo moral sedanji pravni okvir Unije, zlasti o varstvu zasebnosti ter osebnih podatkov, popolnoma veljati za umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo ter ga bo treba redno pregledovati in po potrebi posodabljati, da bi se učinkovito spopadli s tveganji, ki jih povzročajo te tehnologije, ter da bi bilo v zvezi s tem koristno, če bi ga dopolnili s trdnimi vodilnimi etičnimi načeli; opozarja, da bi bilo treba v primerih, ko je prezgodaj za sprejemanje zakonodajnih aktov, uporabiti okvir mehkega prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pričakuje, da bo Komisija kot nadaljnji ukrep po beli knjigi o umetni inteligenci v prihodnji zakonodajni predlog vključila trden etični pristop, zahtevan v prilogi k tej resoluciji, ki bo med drugim zajemal varnost, odgovornost in temeljne pravice, tako da se bodo čim bolj povečale priložnosti in čim bolj zmanjšala tveganja, povezana s tehnologijo umetne inteligence; pričakuje, da bo zahtevani zakonodajni predlog vseboval rešitve politike za pomembna tveganja, opredeljena v zvezi z umetno inteligenco, med drugim za etično zbiranje in uporabo velepodatkov ter vprašanje diskriminacije in pristranskosti v algoritmih; poziva Komisijo, naj oblikuje merila in kazalnike za označevanje tehnologije umetne inteligence, da bi se spodbudila preglednost, razložljivost in odgovornost ter da bi se razvijalci spodbudili k uporabi dodatnih previdnostnih ukrepov; poudarja, da je treba vlagati v vključevanje netehničnih disciplin v študije in raziskave umetne inteligence in pri tem upoštevati socialni kontekst; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da morajo biti umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija prilagojene človekovim potrebam v skladu z načelom, da bi morali biti njihov razvoj, uvedba in uporaba vedno v službi človeka in nikoli obratno, ter da bi si morali prizadevati za povečanje blaginje in posameznikove svobode, pa tudi za ohranjanje miru, preprečevanje konfliktov in krepitev mednarodne varnosti, hkrati pa čim bolj povečati koristi, ki jih ponuja, ter preprečiti in zmanjšati tveganja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izjavlja, da je treba pri razvoju, uvedbi in uporabi umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije z visokim tveganjem, vključno vendar ne izključno tudi s strani ljudi, vedno slediti etičnim načelom in da jih oblikovati tako, da spoštujejo človekovo delovanje in omogočajo demokratičen nadzor ter da mora biti kadar koli mogoča ponovna vzpostavitev človekovega nadzora z uporabo ustreznih kontrolnih ukrepov; |
| --- | --- |

11.

Ocena tveganja

| 12. | poziva k pristopu k regulaciji umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, ki bo diferenciran ter bo temeljil na tveganju in bo usmerjen v prihodnost, vključno s tehnološko nevtralnimi standardi v vseh sektorjih ter po potrebi s posebnimi sektorskimi standardi; ugotavlja, da je za enotno izvajanje sistema ocenjevanja tveganja in skladnost s povezanimi pravnimi obveznostmi, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje med državami članicami in preprečili razdrobljenost notranjega trga, potreben izčrpen in kumulativen seznam sektorjev z visokim tveganjem in načinov uporab ali namenov z visokim tveganjem; poudarja, da je treba takšen seznam redno ponovno oceniti, in ugotavlja, da bi bilo morda treba v prihodnosti ponovno oceniti tveganje teh tehnologij, ker se stalno razvijajo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi morala opredelitev, ali je treba umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo obravnavati kot visoko tvegane in da morajo zato biti obvezno skladne s pravnimi obveznostmi in etičnimi načeli iz regulativnega okvira za umetno inteligenco, vedno temeljiti na nepristranski, regulirani in zunanji predhodni oceni na podlagi konkretnih in opredeljenih meril; |
| --- | --- |

13.

| 14. | v zvezi s tem meni, da bi bilo treba umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo obravnavati za visoko tvegane, kadar njihov razvoj, uvedba in uporaba pomenijo znatno tveganje za poškodbe ali škodo posameznikom ali družbi, kar krši temeljne pravice in varnostna pravila, kot so določena v pravu Unije; meni, da bi bilo treba pri ocenjevanju, ali tehnologije umetne inteligence prinašajo takšno tveganje, upoštevati sektor, v katerem se razvijajo, uvajajo ali uporabljajo, njihovo posebno uporabo ali namen ter resnost pričakovane poškodbe ali škode; prvo in drugo merilo (sektor in posebna uporabo ali namen) naj se obravnavata kumulativno; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba oceno tveganja teh tehnologij opraviti na podlagi izčrpnega in kumulativnega seznama sektorjev z visokim tveganjem ter načinov uporabe in namenov z visokim tveganjem; je trdno prepričan, da je na ravni Unije potrebna usklajenost ocenjevanja tveganja teh tehnologij, zlasti ko se ocenjuje z vidika njihove skladnosti z regulativnim okvirom za umetno inteligenco in drugo sektorsko zakonodajo, ki se uporablja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da je treba ta pristop na podlagi tveganja razviti tako, da bi z uporabo obstoječih orodij čim bolj omejili upravno breme za podjetja, zlasti MSP; med ta orodja med drugim spada tudi seznam ocen učinka na varstvo podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

16.

Varnostne značilnosti, preglednost in odgovornost

| 17. | spominja, da je pravica potrošnikov do obveščenosti zasidrana kot temeljno načelo prava Unije, in poudarja, da bi ga zato bilo treba v celoti izvajati v zvezi z umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo; meni, da bi se morala zlasti nanašati na preglednost interakcije s sistemi umetne inteligence, vključno s postopki avtomatizacije, in na način, kako delujejo, njihove zmogljivosti, na primer način filtriranja in predstavitve informacij, natančnost in omejitve; meni, da bi bilo treba te informacije posredovati nacionalnim nadzornim organom in nacionalnim organom za varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je zaupanje potrošnikov bistveno za razvoj in uvedbo teh tehnologij, ki lahko predstavljajo tveganje, če temeljijo na nepreglednih algoritmih in pristranskih podatkovnih nizih; meni, da bi morali imeti potrošniki pravico, da so na razumljiv, pravočasen, standardiziran, natančen in dostopen način ustrezno obveščeni o obstoju, utemeljitvi, morebitnih rezultatih in vplivih algoritemskih sistemov za potrošnike, o tem, kako priti do ljudi s pristojnostmi odločanja, in o tem, kako je mogoče nadzirati odločitve sistema, jih smiselno izpodbijati in popraviti; v zvezi s tem poudarja, da je treba upoštevati in spoštovati načela obveščanja in razkritja, na katerih temelji pravni red o varstvu potrošnikov: meni, da je treba končnim uporabnikom ponuditi natančne informacije o delovanju prometnih sistemov in vozil, podprtih z umetno inteligenco; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ugotavlja, da je ključnega pomena, da so algoritmi in podatkovni nizi, ki jih umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, razložljivi in, kadar je to nujno potrebno ter ob popolnem spoštovanju zakonodaje Unije o varstvu podatkov, zasebnosti in pravicah intelektualne lastnine ter poslovnih skrivnostih, dostopni javnim organom, kot so nacionalni nadzorni organi in organi za nadzor trga; ugotavlja tudi, da bi morali v skladu z najvišjimi možnimi in veljavnimi standardi za ta sektor to dokumentacijo shraniti tisti, ki so vključeni v različne faze razvoja algoritemskih sistemov z visokim tveganjem; ugotavlja, da bi lahko organom za nadzor trga v zvezi s tem dodelili dodatne pristojnosti; v zvezi s tem poudarja vlogo zakonitega obratnega inženiringa; meni, da bi bilo morda treba preučiti sedanjo zakonodajo o nadzoru trga, da bi z etičnega vidika odgovarjala na pojav umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva, naj razvijalci in izvajalci tehnologij z visokim tveganjem, kadar je to ugotovljeno v oceni tveganja, javnim organom zagotovijo ustrezno dokumentacijo o uporabi, zasnovi in varnostnih navodilih, kadar je to nujno potrebno in ob popolnem spoštovanju zakonodaje Unije o varstvu podatkov, zasebnosti, pravicah intelektualne lastnine in poslovnih skrivnostih, pa tudi izvorno kodo, razvijalska orodja in podatke, ki jih uporablja sistem; ugotavlja, da bi s takšno obveznostjo omogočili oceno njihove skladnosti s pravom Unije in etičnimi načeli, ter je v zvezi s tem seznanjen s primerom obveznih izvodov publikacij nacionalne knjižnice; ugotavlja, da je velika razlika med preglednostjo algoritmov in preglednostjo njihove uporabe; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poleg tega ugotavlja, da bi bilo treba zaradi spoštovanja človekovega dostojanstva, avtonomije in varnosti ustrezno upoštevati bistvene in napredne medicinske pripomočke ter ugotavlja potrebo, da neodvisni, zaupanja vredni organi ohranijo sredstva, potrebna za zagotavljanje storitev osebam, ki nosijo te naprave, če jih prvotni razvijalec ali izvajalec ne zagotavlja več; takšne storitve bi na primer zajemale vzdrževanje, popravila in izboljšave, tudi posodobitve programske opreme, ki odpravljajo napake in pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bi bilo treba umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo z visokim tveganjem, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali proizvajajo, v zasnovi razvijati, uvajati in uporabljati na varen, ,sledljiv, tehnično stabilen, zanesljiv, etičen in pravno zavezujoč način ter da morajo biti pod neodvisno kontrolo in nadzorom; zlasti meni, da bi morali biti vsi akterji v celotni razvojni in dobavni verigi izdelkov in storitev umetne inteligence pravno odgovorni, in poudarja, da so potrebni mehanizmi za zagotavljanje odgovornosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da so predpisi in smernice o razložljivosti, možnosti revizije, sledljivosti in preglednosti, pa tudi dostop javnih organov do tehnologije, podatkov in računalniških sistemov, na katerih temeljijo take tehnologije, kadar je to potrebno za oceno tveganja in ob popolnem spoštovanju zakonodaje Unije o varstvu podatkov, zasebnosti, pravicah intelektualne lastnine in poslovnih skrivnostih, nujni za zagotovitev zaupanja državljanov v te tehnologije, tudi če je stopnja razložljivosti odvisna od zapletenosti tehnologij; poudarja, da včasih ni mogoče razložiti, zakaj je model privedel do določenega izida ali odločitve, kot kaže primer algoritmov črne skrinjice; zato meni, da je spoštovanje teh načel pogoj za zagotavljanje odgovornosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da bi morali biti državljani, vključno s potrošniki, obveščeni, kadar imajo stik s sistemom, ki uporablja umetno inteligenco, zlasti za personalizacijo izdelka ali storitve za uporabnike, ali in kako lahko izklopijo ali omejijo personalizacijo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | v zvezi s tem poudarja, da morajo biti umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija tehnično stabilne in natančne, da bodo vredne zaupanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je treba zaščititi omrežja medsebojno povezanih umetnih inteligenc in robotike ter sprejeti zanesljive ukrepe za preprečitev kršitev varnosti, uhajanja podatkov, zastrupitve podatkov, kibernetskih napadov in zlorabe osebnih podatkov ter da bodo zaradi tega morale ustrezne agencije, organi in institucije na ravni Unije in nacionalni ravni sodelovati s končnimi uporabniki teh tehnologij; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se pri razvoju in uporabi tehnologije umetne inteligence vedno spoštujejo vrednote Unije in temeljne pravice, da bi zagotovili varnost in odpornost digitalne infrastrukture Unije; |
| --- | --- |

26.

Nepristranskost in nediskriminacija

| 27. | poudarja, da lahko umetna inteligenca, odvisno od tega, kako se razvija, uporablja in izvaja, ustvari in okrepi pristranskost, tudi z inherentno pristranskostjo v osnovnih naborih podatkov, in tako ustvari različne oblike avtomatizirane diskriminacije, vključno s posredno diskriminacijo, zlasti v zvezi s skupinami ljudi s podobnimi značilnostmi; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse možne ukrepe, da bi se izognili takšni pristranskosti in zagotovili popolno varstvo temeljnih pravic; |
| --- | --- |

27.

| 28. | je zaskrbljen, da so pri razvoju, uvajanju in uporabi umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije z visokim tveganjem, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali proizvajajo, prisotna tveganja za pristranskost in diskriminacijo; opozarja, da je treba v vseh okoliščinah spoštovati pravo Unije, tako kot tudi človekove pravice in dostojanstvo, avtonomnost in samoodločbo posameznika ter zagotavljati enako obravnavo in nediskriminacijo vseh; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da bi morale biti tehnologije umetne inteligence oblikovane tako, da bi spoštovale in varovale vrednote Unije ter telesno in duševno celovitost in jim služile, ohranjale kulturno in jezikovno raznolikost Unije ter pomagale pri zadovoljevanju osnovnih potreb; poudarja, da se je treba izogibati vsaki uporabi, ki bi lahko povzročila nedopustno neposredno ali posredno prisilo, ogrozila psihološko neodvisnost in duševno zdravje ali privedla do neupravičenega nadzora, prevare ali nedopustne manipulacije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | je trdno prepričan, da je treba temeljne človekove pravice, zapisane v Listini, strogo spoštovati, da te nastajajoče tehnologije ne bi ustvarile vrzeli na področju varstva; |
| --- | --- |

30.

| 31. | potrjuje, da lahko morebitna pristranskost programske opreme, algoritmov in podatkov ter diskriminacija, ki bi jo povzročila, povzročita očitno škodo posameznikom in družbi, zato bi ju bilo treba obravnavati s spodbujanjem razvoja in izmenjave strategij za boj proti njima, kot je odstranjevanje pristranskih podatkovnih nizov v raziskavah in razvoju, ter z oblikovanjem pravil obdelave podatkov; meni, da bi lahko s tem pristopom programsko opremo, algoritme in podatke spremenili v sredstvo za boj proti pristranskosti in diskriminaciji v določenih razmerah in močan dejavnik na področju enakih pravic in pozitivne družbene spremembe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da morajo biti etične vrednote pravičnosti, točnosti, zaupnosti in preglednosti osnova za umetno inteligenco, kar vključuje, da mora biti delovanje sistema takšno, da pri njem ne more priti do pristranskih rezultatov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja pomen kakovostnih podatkovnih nizov, ki se uporabljajo v umetni inteligenci, robotiki in sorodni tehnologiji, glede na namen njegove uporabe, predvsem glede reprezentativnosti uporabljenih učnih podatkov, odprave pristranskosti podatkovnih nizov, pa tudi o samih algoritmih ter o podatkovnih in agregacijskih standardih; poudarja, da bi morali biti ti podatkovni nizi preverljivi s strani nacionalnih nadzornih organov, kadar je to potrebno, da se zagotovi njihova skladnost s predhodno izpostavljenimi načeli; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da bi lahko imele tehnologije umetne inteligence ob vsesplošni vojni dezinformacij, ki jo vodijo predvsem neevropski akterji, škodljive učinke, če bi izkoriščale pristranskost podatkov in algoritmov ali če bi tretja država namerno spreminjala podatke za učenje, in bi lahko bile izpostavljene tudi drugim oblikam nevarnega zlonamernega ravnanja na nepredvidljive načine in z nepredvidljivimi posledicami; zato mora Unija več vlagati več v nadaljnje raziskave, analize, inovacije in čezmejni ter medsektorski prenos znanja za razvoj tehnologij umetne inteligence, ki ne bi vključevala nobenega profiliranja, pristranskosti in diskriminacije in bi lahko učinkovito prispevala k boju proti lažnim novicam in dezinformacijam, hkrati pa spoštovala zasebnost podatkov in pravni okvir Unije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti učinkovita pravna sredstva za posameznike, in poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo na voljo dostopni, cenovno ugodni, neodvisni in učinkoviti postopki in mehanizmi pregleda, da bi zagotovili nepristranski človeški pregled vseh trditev o kršitvah pravic potrošnikov, kot so pravice potrošnika ali državljanske pravice, z uporabo algoritemskih sistemov, ne glede na to, ali jih podajo subjekti javnega ali zasebnega sektorja; poudarja pomen osnutka direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zastopniških tožbah za varstvo kolektivnih interesov potrošnikov in razveljavitvi Direktive 2009/22/ES, o katerem je bil 22. junija 2020 dosežen politični dogovor, v zvezi s prihodnjimi primeri, s katerimi bi izpodbijali uvedbo ali stalno uporabo sistema umetne inteligence, ki pomeni tveganje kršitev pravic potrošnika, ali bi uveljavljali pravna sredstva za kršitev pravic; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo imele nacionalne organizacije in organizacije Unije za varstvo potrošnikov zadostna sredstva za financiranje pomoči potrošnikom pri njihovem uveljavljanju pravice do popravnih ukrepov v primerih kršitev njihovih pravic; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zato meni, da bi morala imeti vsaka fizična ali pravna oseba možnost pritožbe zoper odločitev, ki jo je v njeno škodo sprejela umetna inteligenca, robotika ali sorodna tehnologija, ob kršenju prava Unije ali nacionalnega prava; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da bi se lahko potrošniki v primeru domnevnih kršitev regulativnega okvira Unije z zahtevki za povračilo škode najprej obrnili tudi na nacionalne nadzorne organe, da bi zagotovili učinkovito izvrševanje prej navedenega okvira; |
| --- | --- |

37.

Družbena odgovornost in uravnotežena zastopanost spolov

| 38. | poudarja, da imajo družbeno odgovorna umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija vlogo pri iskanju rešitev, ki varujejo in spodbujajo temeljne pravice in vrednote naše družbe, kot so demokracija, pravna država, raznoliki in neodvisni mediji ter objektivne in prosto dostopne informacije, zdravje in gospodarska blaginja, enake možnosti, delavske in socialne pravice, kakovostno izobraževanje, zaščita otrok, kulturna in jezikovna raznolikost, enakost spolov, digitalna pismenost, inovacije in ustvarjalnost; opozarja, da je treba zagotoviti ustrezno upoštevanje in zastopanje interesov vseh državljanov, tudi tistih, ki so marginalizirani ali v ranljivem položaju, kot so invalidi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, kako pomembno je doseganje visoke ravni splošne digitalne pismenosti, izobraževanje visoko usposobljenih strokovnjakov na tem področju ter zagotavljanje vzajemnega priznavanja teh kvalifikacij po vsej Uniji; poudarja, da so potrebne raznolike skupine razvijalcev in inženirjev, ki bodo sodelovali z ključnimi družbenimi akterji, da ne bi spolne in kulturne pristranskosti nenamerno vključili v algoritme, sisteme in aplikacije umetne inteligence; podpira pripravo izobraževalnih učnih načrtov in dejavnosti ozaveščanja javnosti glede družbenih, pravnih in etičnih posledic umetne inteligence; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja velik pomen zagotavljanja svobode misli in izražanja, s čimer se zagotovi, da te tehnologije ne spodbujajo sovražnega govora ali nasilja; zato meni, da je oviranje ali omejevanje svobode izražanja, ki se izvaja digitalno, v skladu s temeljnimi načeli Unije nezakonito, razen če uveljavljanje te temeljne pravice vključuje nezakonita dejanja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da lahko umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija prispevajo k zmanjšanju družbenih neenakosti, in trdi, da mora evropski model za njihov razvoj temeljiti na zaupanju državljanov in večji socialni koheziji; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da uvedba sistemov umetne inteligence ne bi smela neupravičeno omejevati dostopa uporabnikov do javnih storitev, kot je socialna varnost; zato poziva Komisijo, naj oceni, kako je ta cilj mogoče doseči; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja pomen odgovornih raziskav in razvoja s ciljem čim bolj povečati celoten potencial umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije za državljane in javno dobro; poziva k mobilizaciji sredstev Unije in njenih držav članic za razvoj in podpiranje odgovornih inovacij; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da bo tehnološko strokovno znanje vse pomembnejše, zato bo treba stalno posodabljati usposabljanja, zlasti za prihodnje generacije, in spodbujati poklicno prekvalifikacijo tistih, ki so že na trgu dela; v zvezi s tem vztraja, da je treba inovacije in usposabljanje spodbujati ne le v zasebnem, temveč tudi v javnem sektorju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | trdi, da razvoj, uvedba in uporaba teh tehnologij ne bi smeli povzročiti nikakršne poškodbe ali škode posameznikom, družbi ali okolju in da bi morali biti zato razvijalci, uvajalci in uporabniki teh tehnologij odgovorni za to poškodbo ali škodo v skladu z ustreznimi pravili Unije in nacionalnimi pravili o odgovornosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva države članice, naj ocenijo, ali bi morale biti zaradi izgube delovnih mest, ki je posledica uvedbe teh tehnologij, sprejete ustrezne javne politike, kot je skrajšanje delovnega časa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vztraja, da je nujno potreben pristop k oblikovanju, ki temelji na vrednotah in etičnih načelih Unije, da bi ustvarili pogoje za široko družbeno sprejemljivost umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije; meni, da je ta pristop, usmerjen na razvoj zaupanja vredne, etično odgovorne in tehnično stabilne umetne inteligence, pomemben dejavnik pri omogočanju trajnostne in pametne mobilnosti, ki je varna in dostopna; |
| --- | --- |

47.

| 48. | želi poudariti visoko dodano vrednost, ki jo imajo avtonomna vozila za osebe z omejeno mobilnostjo, saj jim omogočajo boljšo udeležbo v individualnem cestnem prometu in jim s tem olajšajo vsakdan; poudarja pomen dostopnosti, zlasti pri zasnovi sistemov MaaS (mobilnost kot storitev); |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj še naprej podpira razvoj zanesljivih sistemov umetne inteligence, da bi promet postal varnejši, učinkovitejši, dostopnejši, cenovno ugodnejši in bolj vključujoč tudi za osebe z zmanjšano mobilnostjo, zlasti invalide, ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta (13) ter prava Unije o pravicah potnikov; |
| --- | --- |

49.

| 50. | meni, da lahko umetna inteligenca pripomore k boljši uporabi spretnosti in znanj invalidov ter da lahko uporaba umetne inteligence na delovnem mestu prispeva k vključujočim trgom dela in višji stopnji zaposlenosti invalidov; |
| --- | --- |

50.

Okolje in trajnost

| 51. | ugotavlja, da bi morale vlade in podjetja uporabljati umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, da bi koristile ljudem in planetu ter prispevale k doseganju trajnostnega razvoja, ohranjanju okolja, podnebne nevtralnosti in ciljev krožnega gospodarstva; razvoj, uvedba in uporaba teh tehnologij bi morali prispevati k zelenemu prehodu, ohranjanju okolja ter zmanjšanju in odpravi škode za okolje, povzročene med njihovim življenjskim ciklom in vzdolž njihove celotne dobavne verige v skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | glede na njihov znaten vpliv na okolje bi lahko za namene prejšnjega odstavka presojo vpliva razvoja, uvedbe in uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije na okolje po potrebi in kjer je to primerno skozi njihovo celotno življenjsko dobo izvedli organi, specifični za posamezni sektor; ta ocena bi lahko vključevala presojo vpliva pridobivanja potrebnih materialov ter porabe energije in nastanka emisij toplogrednih plinov zaradi njihovega razvoja, uvedbe in uporabe; |
| --- | --- |

52.

| 53. | predlaga, da bi bilo treba za razvoj odgovornih najsodobnejših rešitev na področju umetne inteligence raziskati, spodbujati in čim bolj povečati potencial umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije z odgovornimi raziskavami in razvojem, za kar je potrebna mobilizacija sredstev Unije in njenih držav članic; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja dejstvo, da se pri razvoju, uvedbi in uporabi teh tehnologij odpirajo priložnosti za spodbujanje ciljev trajnostnega razvoja Organizacije združenih narodov, globalnega energetskega prehoda in razogljičenja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | meni, da cilji družbene odgovornosti, enakosti spolov, varstva okolja in trajnosti ne bi smeli posegati v obstoječe splošne in sektorske obveznosti na teh področjih; meni, da bi bilo treba določiti nezavezujoče izvedbene smernice za razvijalce, uvajalce in uporabnike zlasti tehnologij z visokim tveganjem v zvezi z metodologijo za ocenjevanje skladnosti s to uredbo in doseganjem teh ciljev; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Unijo, naj spodbuja in financira razvoj na človeka osredotočenih umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, ki obravnavajo okolje in podnebne izzive ter zagotavljajo spoštovanje temeljnih pravic prek davkov, javnega naročanja ali drugih pobud; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da lahko kljub visokemu ogljičnemu odtisu razvoja, uvedbe in uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno z avtomatiziranimi odločitvami in strojnim učenjem, te tehnologije prispevajo k zmanjšanju sedanjega okoljskega odtisa sektorja IKT; poudarja, da bi morale biti te in druge ustrezno regulirane sorodne tehnologije ključni dejavniki za doseganje ciljev zelenega dogovora, ciljev OZN za trajnostni razvoj in Pariškega sporazuma v številnih različnih sektorjih ter da bi morale povečati učinek politik, ki zagotavljajo varstvo okolja, na primer politik v zvezi z zmanjšanjem količine odpadkov in degradacijo okolja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj pripravi študijo o učinku ogljičnega odtisa, ki ga ima tehnologija umetne inteligence, ter o pozitivnih in negativnih posledicah prehoda potrošnikov na uporabo tehnologije umetne inteligence; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ugotavlja, da je treba glede na vse večji razvoj aplikacij umetne inteligence, za kar so potrebne računalniške zmogljivosti, skladiščenje in energijski viri, upoštevati učinek sistemov umetne inteligence na okolje v celotnem življenjskem ciklu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | meni, da mora biti na področjih, kot je zdravstvo, končno odgovorna fizična ali pravna oseba; poudarja, da morajo biti učni podatki za algoritme sledljivi in javno dostopni; |
| --- | --- |

60.

| 61. | močno podpira oblikovanje evropskega prostora zdravstvenih podatkov, ki ga je predlagala Komisija v svojem sporočilu o evropski strategiji za podatke in katerega cilj je spodbujanje izmenjave zdravstvenih podatkov in podpiranje raziskav ob polnem spoštovanju varstva podatkov, vključno z obdelavo podatkov s tehnologijo umetne inteligence, ter ki krepi in razširja uporabo in ponovno uporabo zdravstvenih podatkov; spodbuja razširitev čezmejne izmenjave zdravstvenih podatkov, njihovo povezovanje in uporabo posebnih vrst zdravstvenih informacij, kot so evropski zdravstveni zapisi, genomske informacije in digitalne zdravstvene slike, prek varnih, združenih repozitorijev, da bi omogočili vseevropske interoperabilne registre ali podatkovne zbirke na področjih, kot so raziskovalni, znanstveni in zdravstveni sektor; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja koristi umetne inteligence za preprečevanje, zdravljenje in obvladovanje bolezni, na kar kaže to, da je umetna inteligenca napovedala pandemijo COVID-19 pred Svetovno zdravstveno organizacijo; poziva Komisijo, naj za Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni zagotovi regulativni okvir in vire za neodvisno zbiranje potrebnih anonimiziranih globalnih zdravstvenih podatkov v realnem času v sodelovanju z državami članicami, med drugim za reševanje vprašanj, ki jih je razkrila kriza zaradi pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

62.

Zasebnost in biometrično prepoznavanje

| 63. | ugotavlja, da se zaradi razvoja, uvedbe in uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije hitro povečujeta pridobivanje in uporaba podatkov, vključno z osebnimi podatki, kot so biometrični podatki, kar poudarja potrebo po spoštovanju in zagotavljanju pravic državljanov do zasebnosti in varstva osebnih podatkov v skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da te tehnologije omogočajo uporabo osebnih in neosebnih podatkov za kategorizacijo ljudi in izjemno natančno ciljno usmerjanje nanje, prepoznavanje ranljivosti posameznikov ter izkoriščanje natančnega napovednega znanja, zato je potrebna protiutež v obliki učinkovitega izvrševanja načel varstva podatkov in zasebnosti, kot so najmanjši obseg podatkov, pravica do ugovora oblikovanju profila in do nadzora nad lastnimi podatki, pravica do pojasnila o odločitvi, sprejeti na podlagi avtomatizirane obdelave, in vgrajena zasebnost, pa tudi načel sorazmernosti, nujnosti in omejitve glede na strogo opredeljen namen v skladu s Splošno uredba o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da bi morala, kadar javni organi uporabljajo tehnologije prepoznavanja na daljavo, kot je prepoznavanje biometričnih značilnosti, zlasti prepoznavanje obraza, za namene bistvenega javnega interesa, biti ta uporaba vedno razkrita, sorazmerna, ciljno usmerjena in omejena na posebne cilje, časovno omejena v skladu s pravom Unije ter ustrezno upoštevati človekovo dostojanstvo in avtonomijo ter temeljne pravice iz Listine. Za ta merila in omejitve bi morala veljati sodni pregled in demokratični nadzor ter bi morala upoštevati psihološki in družbeno-kulturni vpliv na civilno družbo; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da lahko uvedba umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije v okviru odločitev javne oblasti, ki sicer ima koristi, privede do hudih zlorab, kot so množični nadzor, napovedno policijsko delo in kršitve procesnih pravic; |
| --- | --- |

66.

| 67. | meni, da bi bilo treba tehnologije, ki lahko sprejemajo avtomatizirane odločitve in tako nadomestijo odločitve javnih oblasti, obravnavati izredno previdno, zlasti na področju pravosodja in kazenskega pregona; |
| --- | --- |

67.

| 68. | meni, da bi morale države članice uporabljati te tehnologije le, če obstaja trden dokaz, da so zanesljive, in da sta v primerih, povezanih s temeljnimi pravicami, mogoča človeško posredovanje in pregled oziroma da potekata sistematično; poudarja, kako pomembno je, da nacionalni organi izvedejo strogo oceno učinka na temeljne pravice za sisteme umetne inteligence, ki se uporabljajo v teh primerih, zlasti po oceni teh tehnologij kot tehnologij z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

68.

| 69. | meni, da bi morala za vsako odločitev, ki jo sprejmejo umetna inteligenca, robotika ali sorodna tehnologija v okviru pristojnosti javne oblasti, veljati smiselno človeško posredovanje in dolžno pravno postopanje, zlasti po oceni teh tehnologij kot tehnologij z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

69.

| 70. | verjame, da tehnološki napredek ne bi smel privesti do uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije za avtomatizirano sprejemanje odločitev javnega sektorja, ki neposredno in pomembno vplivajo na pravice in obveznosti državljanov; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ugotavlja, da bi umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter nadzora meja lahko izboljšale javno varnost in zaščito, vendar so potrebni tudi obsežen in strog javni nadzor ter najvišja možna raven preglednosti, kar zadeva oceno tveganja posameznih aplikacij, pa tudi splošni pregled uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ter nadzora meja; meni, da te tehnologije prinašajo precejšnja etična tveganja, ki jih je treba ustrezno obravnavati, ob upoštevanju morebitnih škodljivih učinkov na posameznike, zlasti v zvezi z njihovimi pravicami do zasebnosti, varstva podatkov in nediskriminacije; poudarja, da lahko njihova zloraba neposredno ogrozi demokracijo ter da je treba pri njihovi uvedbi in uporabi spoštovati načeli sorazmernosti in nujnosti, Listino o temeljnih pravicah kot tudi ustrezno sekundarno pravo Unije, kot so predpisi o varstvu podatkov; poudarja, da umetna inteligenca ne bi smela nikoli nadomestiti ljudi pri izrekanju sodb; meni, da morajo odločitve, kot so odobritev varščine ali pogojnega odpusta, ki se obravnavajo na sodišču, ali odločitve, ki temeljijo izključno na avtomatizirani obdelavi in imajo pravni učinek za posameznike ali znatno vplivajo nanje, vedno vključevati smiselno oceno in sodbo človeka; |
| --- | --- |

71.

Dobro upravljanje

| 72. | poudarja, da se lahko z ustreznim upravljanjem razvoja, uvedbe in uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, zlasti tehnologij z visokim tveganjem, z ukrepi za prevzemanje odgovornosti ter obravnavo možnih tveganj pristranskosti in diskriminacije, povečata varnost državljanov in njihovo zaupanje v te tehnologije; |
| --- | --- |

72.

| 73. | meni, da bi skupni okvir za upravljanje teh tehnologij, ki bi ga usklajevali Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi ali agencije Unije, ki bi jim lahko bila v zvezi s tem zaupana ta naloga, in bi ga izvajali nacionalni nadzorni organi v vsaki državi članici, zagotovil skladen pristop Unije in preprečil razdrobljenost enotnega trga; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ugotavlja, da se pri razvoju umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije uporablja veliko podatkov ter da je treba obdelavo in izmenjavo teh podatkov ter dostop do njih in njihovo uporabo urejati v skladu z zakonom in tam določenimi zahtevami glede kakovosti, verodostojnosti, interoperabilnosti, preglednosti, varnosti, zasebnosti in nadzora; |
| --- | --- |

74.

| 75. | opozarja, da je dostop do podatkov bistven za rast digitalnega gospodarstva; v zvezi s tem poudarja, da ima interoperabilnost podatkov z omejevanjem učinkov vezave ključno vlogo pri zagotavljanju poštenih tržnih pogojev in spodbujanju enakih konkurenčnih pogojev na enotnem digitalnem trgu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno varstvo osebnih podatkov, zlasti podatkov o ranljivih skupinah, kot so invalidi, bolniki, otroci, starejši, manjšine, migranti in druge skupine, ki jim grozi izključenost; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ugotavlja, da javni organi razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije pogosto oddajo v zunanje izvajanje zasebnim strankam; meni, da to nikakor ne bi smelo ogroziti varstva javnih vrednot in temeljnih pravic; meni, da bi morali pogoji za javna naročila odražati etične standarde, ki veljajo za javne organe, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

77.

Potrošniki in notranji trg

| 78. | poudarja, kako pomembno je, da se regulativni okvir za umetno inteligenco uporablja, ko so uporabniki algoritemskega sistema potrošniki v Uniji, ta zanje velja ali so usmerjeni na njega, ne glede na sedež subjektov, ki razvijajo, prodajajo ali uporabljajo sistem; poleg tega meni, da bi se morala zaradi pravne varnosti pravila, določena v tem okviru, uporabljati za vse razvijalce in v celotni vrednostni verigi, in sicer za razvoj, uvedbo in uporabo teh tehnologij in njihovih sestavnih delov, in bi morala zagotavljati visoko raven varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opozarja na neločljivo povezavo med umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih uporabljajo ali proizvajajo te tehnologije, ter področji, kot so internet stvari, strojno učenje, na pravilih temelječi sistemi ali avtomatizirani in podprti postopki odločanja; ugotavlja tudi, da bi bilo mogoče oblikovati standardizirane ikone, ki bi pomagale pojasniti te sisteme potrošnikom, kadar je za te sisteme značilna zapletenost ali jim je omogočeno sprejemanje odločitev, ki pomembno vplivajo na življenje potrošnikov; |
| --- | --- |

79.

| 80. | želi spomniti, da bi morala Komisija preučiti obstoječi pravni okvir in njegovo uporabo, vključno s pravnim redom na področju varstva potrošnikov, zakonodajo o odgovornosti za proizvode in zakonodajo o nadzoru trga, da bi odkrila pravne vrzeli, pa tudi opredelila veljavne regulativne obveznosti; meni, da je to nujno, da bi ugotovili, ali se je mogoče s tem okvirom odzvati na nove izzive, ki jih prinaša pojav umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, in zagotoviti visoko raven varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, da je treba učinkovito obravnavati izzive, ki jih prinašajo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija, in zagotoviti, da je vloga potrošnikov okrepljena in so ustrezno zaščiteni; poudarja, da je treba preseči tradicionalna načela obveščanja in razkritja, na katerih temelji pravni red o varstvu potrošnikov, ker bo treba okrepiti pravice potrošnikov in določiti jasne omejitve razvoja, uvedbe in uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, da bo ta tehnologija prispevala k izboljšanju življenja potrošnikov in se razvijala na način, ki bo spoštoval temeljne pravice in pravice potrošnika ter evropske vrednote; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poudarja, da zakonodajni okvir, uveden s Sklepom št. 768/2008/ES (14), določa usklajen seznam obveznosti za proizvajalce, uvoznike in distributerje, spodbuja uporabo standardov in omogoča več ravni nadzora glede na nevarnost proizvoda; meni, da bi moral ta okvir veljati tudi za proizvode z vgrajeno umetno inteligenco; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ugotavlja, da bi se lahko za analizo učinkov umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije na potrošnike dostop do podatkov ob popolnem spoštovanju prava Unije, kot je pravo o varstvu podatkov, zasebnosti in poslovnih skrivnostih, razširil na nacionalne pristojne organe; opozarja na pomen izobraževanja potrošnikov, da bodo bolje seznanjeni z umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo in vešči upravljanja z njimi, da bi jih zaščitili pred morebitnimi tveganji in spoštovali njihove pravice; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za sledljivost podatkov, pri čemer naj upošteva zakonitost pridobivanja podatkov ter varstvo pravic potrošnikov in temeljnih pravic, hkrati pa v celoti spoštuje pravo Unije, kot je zakonodaja o varstvu podatkov, zasebnosti, pravicah intelektualne lastnine in poslovnih skrivnostih; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ugotavlja, da bi morale biti te tehnologije usmerjene na uporabnika in zasnovane tako, da bi lahko produkte ali storitve umetne inteligence uporabljal vsak ne glede na starost, spol, sposobnosti ali značilnosti; ugotavlja, da je še posebej pomembna njihova dostopnost za invalide; ugotavlja, da ne bi smelo biti enotnega pristopa za vse in bi bilo treba upoštevati načela univerzalnega oblikovanja, ki nagovarja čim širši krog uporabnikov, in ustrezne standarde dostopnosti; poudarja, da bo to posameznikom omogočilo enakopraven dostop in dejavno udeležbo pri obstoječih in nastajajočih človekovih dejavnostih z računalniško pomočjo ter pri podpornih tehnologijah. |
| --- | --- |

85.

| 86. | poudarja, da bi v primeru, ko sredstva iz javnih virov znatno prispevajo k razvoju, uvedbi ali uporabi umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, skupaj z odprtim javnim naročanjem in standardi odprtih naročil, veljalo razmisliti o možnosti, da bi postali koda, ustvarjeni podatki – če niso osebni – in naučen model privzeto javni po dogovoru z razvijalcem, da bi zagotovili preglednost, okrepili kibernetsko varnost ter omogočili njihovo ponovno uporabo, da bi tako spodbudili inovacije; poudarja, da bi lahko tako v celoti izkoristili potencial enotnega trga in preprečili razdrobljenost trga; |
| --- | --- |

86.

| 87. | meni, da imajo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija ogromen potencial, da potrošnikom zagotovijo dostop do številnih ugodnosti v mnogih vidikih njihovega življenja, skupaj z boljšimi izdelki in storitvami, ter koristi boljšega nadzora trga, pod pogojem, da se še naprej uporabljajo vsa veljavna načela, pogoji, vključno s preglednostjo in možnostjo revizije, in ureditve; |
| --- | --- |

87.

Varnost in obramba

| 88. | poudarja, da varnostne in obrambne politike Evropske unije in njenih držav članic temeljijo na načelih, zapisanih v Listini in Ustanovni listini Organizacije združenih narodov in na skupnem razumevanju univerzalnih vrednot spoštovanja nedotakljivosti in neodtujljivosti človekovih pravic, človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti in pravne države; poudarja, da je treba pri vseh prizadevanjih na obrambnem področju v okviru Unije spoštovati te univerzalne vrednote, hkrati pa spodbujati mir, varnost in napredek v Evropi in svetu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pozdravlja, da je bilo na srečanju pogodbenic Konvencije OZN o nekaterih vrstah klasičnega orožja leta 2019 sprejetih 11 vodilnih načel za razvoj in uporabo avtonomnih orožnih sistemov; vendar obžaluje, da ni prišlo do dogovora o pravno zavezujočem instrumentu, ki bi smrtonosne avtonomne orožne sisteme urejal z učinkovitim mehanizmom izvrševanja; pozdravlja in podpira poročilo strokovne skupine Komisije na visoki ravni za umetno inteligenco z dne 9. aprila 2019 z naslovom Etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco, in njeno stališče o smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemih; poziva države članice, naj razvijejo nacionalne strategije za opredelitev in status smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov, ki bi vodile k celoviti strategiji na ravni Unije, ter skupaj z visokim predstavnikom Unije/podpredsednikom Komisije in Svetom spodbujajo razprave o teh sistemih v okviru konvencije OZN o klasičnem orožju in v drugih ustreznih forumih ter vzpostavitev mednarodnih norm glede etičnih in pravnih parametrov razvoja in uporabe popolnoma avtonomnih, polavtonomnih in daljinsko vodenih smrtonosnih orožnih sistemov; pri tem opozarja na svojo resolucijo o smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemih z dne 12. septembra 2018 in v skladu z izjavo najuglednejših raziskovalcev umetne inteligence v odprtem pismu iz leta 2015 ponovno poziva k nujnemu oblikovanju in sprejetju skupnega stališča o smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemih, mednarodni prepovedi razvoja, proizvodnje in uporabe smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov, ki omogočajo izvedbo napadov brez smiselnega človeškega nadzora in brez spoštovanja načela vključenosti človeka; pozdravlja dogovor Sveta in Parlamenta o izključitvi smrtonosnega avtonomnega orožja „brez možnosti smiselnega človeškega nadzora nad odločitvami o izbiri in sodelovanju pri izvajanju napadov“ iz ukrepov, ki se financirajo iz Evropskega obrambnega sklada; meni, da ne smemo prezreti etičnih vidikov drugih področij uporabe umetne inteligence v obrambi, kot so obveščanje, nadzor, izvidovanje in kibernetske operacije, posebno pozornost pa je treba nameniti razvoju in uporabi dronov pri vojaških operacijah; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poudarja, da bi bilo treba nastajajoče tehnologije v sektorju varnosti in obrambe, ki jih ne ureja mednarodno pravo, presojati ob upoštevanju načela spoštovanja človečnosti in meril javne vesti; |
| --- | --- |

90.

| 91. | priporoča, da mora vsak evropski okvir, ki ureja uporabo sistemov umetne inteligence na področju obrambe, v bojnih in nebojnih situacijah spoštovati vse veljavne pravne ureditve, zlasti mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravo o človekovih pravicah, ter biti skladen s pravom, načeli in vrednotami Unije, pri tem pa upošteva razlike v smislu tehnične in varnostne infrastrukture v vsej Uniji; |
| --- | --- |

91.

| 92. | priznava, da bi lahko kritične inovacije na področju umetne inteligence za razliko od industrijskih baz obrambe prihajale iz majhnih držav članic, zato bi moral standardiziran pristop SVOP preprečiti izpodrivanje manjših držav članic ter malih in srednjih podjetij; poudarja, da lahko sklop skupnih zmogljivosti EU na področju umetne inteligence, usklajen z operativnimi zasnovami držav članic, zapolni tehnične vrzeli, zaradi katerih bi lahko bile izključene države, ki nimajo ustrezne tehnologije, strokovnega znanja ali sposobnosti za uporabo sistemov umetne inteligence v svojih ministrstvih za obrambo; |
| --- | --- |

92.

| 93. | meni, da bodo sedanje in prihodnje dejavnosti v okviru Unije, povezane z varnostjo in obrambo, temeljile na umetni inteligenci, robotiki in avtonomiji ter na sorodni tehnologiji, in da lahko zanesljiva, stabilna in zaupanja vredna umetna inteligenca prispeva k sodobni in učinkoviti vojski; zato mora Unija prevzeti vodilno vlogo pri raziskavah in razvoju sistemov umetne inteligence na področju varnosti in obrambe; meni, da bi lahko uporaba aplikacij umetne inteligence za varnost in obrambo prinesla številne neposredne koristi poveljnikom operacij, kot so podatki višje kakovosti, večja ozaveščenost o razmerah, hitrejše sprejemanje odločitev, manjše tveganje postranske škode zaradi boljših omrežnih povezav, zaščita sil na terenu in večja zanesljivost vojaške opreme, s tem pa manjše tveganje za ljudi in človeške žrtve; poudarja, da je razvoj zanesljive umetne inteligence na področju obrambe bistven za zagotavljanje evropske strateške neodvisnosti na področju zmogljivosti in operacij; opozarja, da sistemi umetne inteligence postajajo tudi ključni elementi v boju proti novim varnostnim grožnjam, kot je kibernetsko in hibridno vojskovanje na spletu in drugje; hkrati poudarja vsa tveganja in izzive neurejene uporabe umetne inteligence; ugotavlja, da bi bila lahko umetna inteligenca izpostavljena manipulacijam, napakam in nepravilnostim; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poudarja, da so tehnologije umetne inteligence v bistvu namenjene dvojni rabi, izmenjava med vojaško in civilno tehnologijo pa prinaša koristi razvoju umetne inteligence za potrebe dejavnosti, vezanih na obrambo; poudarja, da je umetna inteligenca v dejavnostih, povezanih z obrambo, prelomna tehnologija, katere razvoj je lahko priložnost za konkurenčnost in strateško avtonomijo Unije; |
| --- | --- |

94.

| 95. | priznava, da sta lahko v sedanjem okviru hibridnega in naprednega vojskovanja obseg in hitrost informacij v zgodnjih fazah krize neobvladljiva za človeške analitike in da bi lahko informacije obdeloval sistem umetne inteligence, da bi zagotovili, da nosilci odločanja spremljajo vse informacije v ustreznem časovnem okviru za hiter odziv; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poudarja pomen naložb v razvoj človeškega kapitala za umetno inteligenco, spodbujanja potrebnih spretnosti in znanja ter usposabljanja na področju varnostnih in obrambnih tehnologij umetne inteligence s posebnim poudarkom na etiki polavtonomnih in avtonomnih operativnih sistemov, ki temeljijo na človeški odgovornosti v svetu umetne inteligence; poudarja zlasti, kako pomembno je, da se etikom na tem področju zagotovijo ustrezne spretnosti in znanja ter usposabljanje; poziva Evropsko komisijo, naj čim prej predstavi svojo agendo za okrepitev spretnosti in znanj, ki jo je 19. februarja 2020 napovedala v beli knjigi o umetni inteligenci; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poudarja, da bi bilo lahko kvantno računalništvo najbolj revolucionarna sprememba pri vojskovanju od uvedbe jedrskega orožja, zato poziva, naj bo nadaljnji razvoj tehnologij kvantnega računalništva prednostna naloge Unije in držav članic; priznava, da bodo agresivna dejanja s pomočjo kvantnega računalništva, vključno z napadi na kritično infrastrukturo, ustvarila konfliktno okolje, v katerem se bo čas za odločanje iz dni in ur dramatično skrčil na minute in sekunde in države članice prisilil v razvoj zmogljivosti za lastno zaščito in usposabljanje odločevalcev in vojaškega osebja, da se bodo lahko učinkovito odzivali v teh časovnih okvirih; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva k večjim naložbam v evropsko umetno inteligenco na področju obrambe in v kritično infrastrukturo, potrebno za ta namen; |
| --- | --- |

98.

| 99. | opozarja, da je večina sedanjih vojaških sil po svetu že veliko vložila v raziskave in razvoj vojaške razsežnosti umetne inteligence; meni, da mora Unija zagotoviti, da pri tem ne bo zaostajala; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poziva Komisijo, naj v svojo industrijsko politiko vključi krepitev zmogljivosti na področju kibernetske varnosti, da zagotovi razvoj in uvedbo varnih, odpornih in trdnih sistemov umetne inteligence in robotike; poziva Komisijo, naj preuči možnost uporabe protokolov in aplikacij na področju kibernetske varnosti, ki temeljijo na blokovnih verigah, da bi izboljšali odpornost, zanesljivost in trdnost infrastruktur umetne inteligence z neposredniškimi modeli šifriranja podatkov; spodbuja evropske deležnike, naj raziščejo in izdelajo napredne možnosti za odkrivanje koruptnih in zlonamernih sistemov umetne inteligence in robotike, ki bi lahko spodkopavali varnost Unije in državljanov; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poudarja, da morajo imeti vsi sistemi umetne inteligence na področju obrambe konkreten in dobro opredeljen okvir, pri čemer mora človek ohraniti funkcijo, da odkrije in odpokliče ali dezaktivira uporabljene sisteme, če presežejo okvir nalog, ki so bile opredeljene in dodeljene na človeški ukaz, ali začnejo kakršne koli dodatne ali nenamerne dejavnosti; meni, da bi morali biti sistemi, izdelki in tehnologija umetne inteligence za uporabo v vojaške namene opremljeni s „črno skrinjico“ za beleženje vseh prenosov podatkov, ki jih stroj izvede; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poudarja, da morajo vso odgovornost za odločitev o zasnovi, razvoju, napotitvi in uporabi sistemov umetne inteligence nositi človeški upravljavci, prav tako mora človek smiselno spremljati in nadzorovati orožne sisteme, za odločitvijo o uporabi sile pri izvrševanju katere koli odločitve orožnega sistema, ki temelji na umetni inteligenci, pa mora biti človeška namera; poudarja, da bi moral nadzor človeka po načelih, da je človek vključen, da človek vodi in da človek poveljuje, veljati za vse upravljanje in nadzor na ravni vojaškega poveljstva; poudarja, da morajo sistemi umetne inteligence, omogočiti, da vojaško vodstvo vojske prevzame popolno odgovornost za uporabo smrtonosne sile in izvaja ustrezno raven presoje, ki je ni mogoče prepustiti strojem, saj mora temeljiti na razlikovanju, sorazmernosti in previdnosti, za izvajanje smrtonosnih ali obsežnih uničevalnih ukrepov s pomočjo teh sistemov; poudarja, da je treba vzpostaviti jasne in sledljive okvire glede odobritve in odgovornosti za uporabo pametnega orožja in drugih sistemov umetne inteligence, pri čemer se s pomočjo edinstvenih uporabniških značilnosti, kot so biometrične specifikacije, njihova uporaba omogoči izključno pooblaščenemu osebju; |
| --- | --- |

102.

Promet

| 103. | poudarja potencial uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije za vse avtonomne načine prevoza po cesti, železnici, vodi in zraku in tudi za spodbujanje prehoda na druge oblike prevoza in intermodalnosti, saj lahko te tehnologije prispevajo k iskanju optimalne kombinacije načinov prevoza za prevoz blaga in potnikov; nadalje poudarja, da lahko povečajo učinkovitost prometa, logistike in prometnih tokov ter naredijo vse načine prevoza varnejše, pametnejše in okolju prijaznejše; poudarja, da je etični pristop k umetni inteligenci mogoče obravnavati tudi kot sistem zgodnjega opozarjanja, zlasti glede varnosti in učinkovitosti prometa; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poudarja, da mora zaradi svetovne konkurence med podjetji in gospodarskimi regijami Unije spodbujati naložbe in krepiti mednarodno konkurenčnost podjetij, ki delujejo v prometnem sektorju, tako da vzpostavi ugodno okolje za razvoj in uporabo rešitev umetne inteligence in drugih inovacij, v katerem lahko postanejo podjetja s sedežem v Uniji vodilna v svetu na področju razvoja tehnologij umetne inteligence; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poudarja, da prometni sektor Unije potrebuje posodobitev regulativnega okvira glede teh nastajajočih tehnologij in njihove uporabe v prometnem sektorju ter jasen etični okvir za doseganje zaupanja vredne umetne inteligence, vključno z vidiki varnosti, zaščite, spoštovanja neodvisnosti človeka, nadzora in odgovornosti, ki bodo koristni za vse in bodo ključni za spodbujanje naložb v raziskave in inovacije, razvoj spretnosti ter uvajanje umetne inteligence v javnih storitvah, malih in srednjih podjetjih ter zagonskih in drugih podjetjih, ter za zagotavljanje varstva podatkov in interoperabilnosti, pri tem pa se ne bo naložilo nepotrebno upravno breme podjetjem in potrošnikom; |
| --- | --- |

105.

| 106. | ugotavlja, da razvoj in uvedba umetne inteligence v prometnem sektorju ne bosta mogoča brez moderne infrastrukture, ki je nujen del pametnih prevoznih sistemov; poudarja, da obstaja zaradi obstoječih razlik v stopnji razvoja držav članic tveganje, da bodo najmanj razvite regije in njihovi prebivalci prikrajšani za koristi razvoja avtonomne mobilnosti; poziva k zadostnemu financiranju modernizacije prometne infrastrukture v Uniji, tudi njenega vključevanja v omrežje 5G; |
| --- | --- |

106.

| 107. | priporoča oblikovanje zaupanja vrednih standardov za umetno inteligenco na ravni Unije za vse načine prevoza, vključno z avtomobilsko industrijo, ter za preskušanje vozil z umetno inteligenco in z njimi povezanih izdelkov in storitev; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ugotavlja, da bi lahko sistemi umetne inteligence prispevali k znatnemu zmanjšanju števila smrtnih žrtev v cestnem prometu, na primer z boljšim odzivnim časom in boljšim upoštevanjem pravil; kljub temu meni, da uporaba avtonomnih vozil ne bo mogla odpraviti vseh nesreč, in poudarja, da je zato razložljivost odločitev umetne inteligence vse pomembnejša, da bi utemeljili njihove pomanjkljivosti in nenamerne posledice; |
| --- | --- |

108.

Zaposlovanje, pravice delavcev, digitalne spretnosti in znanja ter delovno mesto

| 109. | ugotavlja, da lahko uporaba umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije na delovnem mestu prispeva k vključujočim trgom dela ter izboljšanju varnosti in zdravja pri delu, hkrati pa se lahko uporablja tudi za spremljanje, ocenjevanje, napovedovanje in usmerjanje uspešnosti delavcev, kar ima neposredne in posredne posledice za njihovo poklicno pot; ker bi morala umetna inteligenca pozitivno vplivati na delovne pogoje in temeljiti na spoštovanju človekovih pravic ter temeljnih pravic in vrednot Unije; ker bi morala biti umetna inteligenca osredotočena na človeka, povečati blaginjo ljudi in družbe ter prispevati k poštenemu in pravičnemu prehodu; zato bi morale te tehnologije pozitivno vplivati na delovne pogoje in temeljiti na spoštovanju človekovih pravic ter temeljnih pravic in vrednot Unije; |
| --- | --- |

109.

| 110. | poudarja potrebo po razvoju kompetenc z usposabljanjem in izobraževanjem delavcev in njihovih predstavnikov v zvezi z umetno inteligenco na delovnem mestu, da bi bolje razumeli posledice rešitev umetne inteligence; poudarja, da bi morali biti kandidati in delavci v primeru uporabe umetne inteligence med postopkom zaposlovanja in v drugih odločitvah na kadrovskem področju o tem ustrezno pisno obveščeni in seznanjeni, kako lahko zahtevajo pregled človeka, da bi dosegli razveljavitev avtomatizirane odločitve; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poudarja, da je treba zagotoviti, da izboljšanje produktivnosti zaradi uvedbe in uporabe umetne inteligence in robotike ne bo koristilo samo lastnikom podjetij in delničarjem, temveč tudi podjetjem in delovni sili, in sicer prek boljših delovnih in zaposlitvenih pogojev, vštevši plače, povečalo gospodarsko rast in razvoj ter koristilo vsej družbi, zlasti kadar se to izboljšanje doseže na račun delovnih mest; poziva države članice, naj skrbno preučijo morebiten vpliv umetne inteligence na trg dela in sisteme socialne varnosti ter razvijejo strategije za zagotavljanje dolgoročne stabilnosti z reformo davkov in prispevkov ter drugimi ukrepi v primeru manjših javnih prihodkov; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poudarja pomen naložb podjetij v formalno in neformalno usposabljanje ter vseživljenjsko učenje, da bi podprli pravičen prehod na digitalno gospodarstvo; v zvezi s tem poudarja, da so podjetja, ki uporabljajo umetno inteligenco, odgovorna za zagotavljanje ustreznega preusposabljanja in izpopolnjevanja za vse zadevne zaposlene, da bi se naučili uporabljati digitalna orodja in delati s sodelovalnimi roboti in drugimi novimi tehnologijami, s čimer bi se prilagodili spreminjajočim se potrebam trga dela in ostali zaposleni; |
| --- | --- |

112.

| 113. | meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti novim oblikam dela, kot sta priložnostno in platformno delo, ki izhajajo iz uporabe novih tehnologij v tem okviru; poudarja, da morata ureditev pogojev dela na daljavo po vsej Uniji ter zagotovitev dostojnih delovnih in zaposlitvenih pogojev v digitalnem gospodarstvu upoštevati tudi učinek umetne inteligence; poziva Komisijo, naj se v zvezi s tem posvetuje s socialnimi partnerji, razvijalci umetne inteligence, raziskovalci in drugimi deležniki; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poudarja, da umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija nikakor ne smejo vplivati na izvajanje temeljnih pravic, kot so priznane v državah članicah in na ravni Unije, tudi pravice do stavke ali sprejemanja drugih ukrepov, zajetih v specifičnih sistemih odnosov med delodajalci in delojemalci v državah članicah, v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso, niti vplivati na pravico do pogajanja o kolektivnih pogodbah, njihovega sklepanja in izvrševanja ali na pravico do sprejemanja kolektivnih ukrepov v skladu z nacionalnim pravom in/ali prakso; |
| --- | --- |

114.

| 115. | ponovno poudarja pomen izobraževanja in stalnega učenja za razvoj kvalifikacij, potrebnih v digitalni dobi, in za preprečevanje digitalne izključenosti; poziva države članice, naj vlagajo v visoko kakovostne, odzivne in vključujoče sisteme izobraževanja, poklicnega usposabljanja in vseživljenjskega učenja ter v politike preusposabljanja in izpopolnjevanja delavcev v panogah, na katere bi lahko umetna inteligenca močno vplivala; poudarja, da je treba sedanji in prihodnji delovni sili zagotoviti potrebne bralne, matematične in digitalne spretnosti in znanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter medsektorske mehke veščine, kot so kritično razmišljanje, ustvarjalnost in podjetništvo; poudarja, da je treba v zvezi s tem posebno pozornost nameniti vključevanju prikrajšanih skupin; |
| --- | --- |

115.

| 116. | opozarja, da morajo biti umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija, ki se uporabljajo na delovnem mestu, dostopne vsem na podlagi načel oblikovanja za vse; |
| --- | --- |

116.

Izobraževanje in kultura

| 117. | poudarja, da je treba oblikovati merila za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence ob upoštevanju vpliva na izobraževalni, medijski, mladinski, raziskovalni, športni ter kulturni in ustvarjalni sektor, za kar je treba določiti standarde in načela za etično odgovorno in sprejeto uporabo tehnologij umetne inteligence, ki jih je mogoče ustrezno uporabljati na teh področjih, vključno z jasno ureditvijo odgovornosti za izdelke, ki so produkt uporabe umetne inteligence; |
| --- | --- |

117.

| 118. | ugotavlja, da ima vsak otrok pravico do kakovostnega javnega izobraževanja na vseh ravneh; zato poziva k razvoju, uvedbi in uporabi kakovostnih sistemov umetne inteligence, ki bodo omogočali in zagotavljali kakovostna izobraževalna orodja za vse na vseh ravneh, in poudarja, da se z uvedbo novih sistemov umetne inteligence v šolah ne bi smela povečati digitalna vrzel v družbi; se zaveda, da lahko umetna inteligenca in robotika veliko prispevata k izobraževanju; ugotavlja, da personalizirani učni sistemi umetne inteligence ne bi smeli nadomestiti izobraževalnih odnosov, v katerih sodelujejo učitelji, in da ne bi smeli zapostaviti tradicionalnih oblik izobraževanja, obenem pa opozarja, da je treba učiteljem, ki želijo pridobiti ustrezne spretnosti in znanja, zagotoviti finančno, tehnološko in izobraževalno podporo, vključno s specializiranim usposabljanjem na področju informacijske in komunikacijske tehnologije, da se bodo lahko prilagodili tehnološkim spremembam in ne samo izkoristili potencial umetne inteligence, ampak tudi razumeli njene omejitve; poziva k razvoju strategije na ravni Unije, da bi preobrazili in posodobili naše izobraževalne sisteme in pripravili naše izobraževalne ustanove na vseh ravneh, učitelje in učence pa opremili s potrebnimi znanji in spretnostmi; |
| --- | --- |

118.

| 119. | poudarja, da bi si morale izobraževalne ustanove prizadevati, da za namene izobraževanja uporabljajo sisteme umetne inteligence, ki so prejeli evropsko potrdilo o etični skladnosti; |
| --- | --- |

119.

| 120. | poudarja, da zaradi priložnosti, ki jih prinašajo digitalizacija in nove tehnologije, ne sme priti do splošne izgube delovnih mest v kulturnem in ustvarjalnem sektorju, zanemarjanja ohranjanja izvirnikov ali zmanjševanja tradicionalnega dostopa do kulturne dediščine, ki bi ga bilo treba prav tako spodbujati; opominja, da bi morali sistemi umetne inteligence, ki se razvijejo, uvedejo in uporabljajo v Uniji, odražati njeno kulturno raznolikost in večjezičnost; |
| --- | --- |

120.

| 121. | priznava, da ima umetna inteligenca vse večji potencial na področju obveščanja in medijev ter spletnih platform tudi kot orodje v boju proti dezinformacijam v skladu s pravom Unije; poudarja, da so lahko njene posledice tudi etično škodljive, če se to področje zakonsko ne uredi, saj se lahko z izkoriščanjem pristranskosti podatkov in algoritmov povzročijo širjenje dezinformacij in ustvarjanje informacijskih mehurčkov; poudarja pomen preglednosti in odgovornosti, kar zadeva algoritme, ki jih uporabljajo platforme za izmenjavo videov in platforme za pretakanje videoposnetkov, da se zagotovi dostop do kulturno in jezikovno raznolikih vsebin; |
| --- | --- |

121.

Nacionalni nadzorni organi

| 122. | je seznanjen z dodano vrednost imenovanja nacionalnih nadzornih organov v vsaki državi članici, odgovornih za zagotavljanje, ocenjevanje in spremljanje skladnosti s pravnimi obveznostmi in etičnimi načeli za razvoj, uvajanje in uporabo umetne inteligence z visokim tveganjem, robotike in sorodnih tehnologij, s čimer prispeva k pravni in etični skladnosti teh tehnologij; |
| --- | --- |

122.

| 123. | meni, da morajo ti organi, ne da bi podvajali svoje naloge, sodelovati z organi, pristojnimi za izvajanje sektorske zakonodaje, da bi opredelili tehnologije, ki z etičnega vidika pomenijo veliko tveganje, in nadzorovali izvajanje potrebnih in ustreznih ukrepov za tako opredeljene tehnologije; |
| --- | --- |

123.

| 124. | meni, da bi se morali ti organi povezovati ne le med sabo, ampak tudi z Evropsko komisijo ter drugimi ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, da bi zagotovili skladno čezmejno ukrepanje; |
| --- | --- |

124.

| 125. | predlaga, naj se v okviru tega sodelovanja oblikujejo skupna merila in prijavni postopek za podelitev evropskega certifikata skladnosti z etičnimi standardi, tudi za prošnje razvijalcev, uvajalcev ali uporabnikov, ki želijo za tehnologijo, ki ne velja za visoko tvegano, pridobiti certifikat o pozitivni oceni skladnosti, ki jo opravi ustrezni nacionalni nadzorni organ; |
| --- | --- |

125.

| 126. | poziva, naj bo ena od nalog teh organov spodbujanje rednih izmenjav s civilno družbo in inovacij v Uniji, tako da se raziskovalcem, razvijalcem in drugim deležnikom na tem področju, pa tudi digitalno manj razvitim podjetjem, zlasti malim in srednjim ter zagonskim podjetjem, zagotovi pomoč; poziva, naj bo ta pomoč zlasti v obliki ozaveščanja in podpore pri razvoju, uvajanju, usposabljanju in pridobivanju talentov, da se zagotovita učinkovit prenos tehnologije ter dostop do tehnologij, projektov, rezultatov in omrežij; |
| --- | --- |

126.

| 127. | poziva, naj vsaka država članica zagotovi zadostno financiranje svojih imenovanih nacionalnih nadzornih organov, in poudarja, da je treba nacionalne organe za nadzor trga okrepiti v smislu zmogljivosti, znanj in spretnosti ter kompetenc, pa tudi v smislu poznavanja posebnih tveganj, povezanih z umetno inteligenco, robotiko in sorodnimi tehnologijami; |
| --- | --- |

127.

Usklajevanje na ravni Unije

| 128. | poudarja, kako pomembno je usklajevanje na ravni Unije, kot ga izvajajo Komisija in/ali vse morebitne ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, imenovane v tem okviru, da se prepreči razdrobljenost in zagotovi usklajen pristop po vsej Uniji; meni, da bi moralo biti usklajevanje osredotočeno na pooblastila in ukrepe nacionalnih nadzornih organov v vsaki državi članici, na katere se nanaša prejšnji pododdelek, pa tudi na izmenjavo primerov dobre prakse med temi organi in prispevanje k sodelovanju pri raziskavah in razvoju na tem področju po vsej Uniji; poziva Komisijo, naj oceni in poišče najustreznejšo rešitev za strukturo takšnega usklajevanja; primeri ustreznih obstoječih institucij, organov, uradov in agencij Unije so ENISA, Evropski nadzornik za varstvo podatkov (ENVP) in evropski varuh človekovih pravic; |
| --- | --- |

128.

| 129. | meni, da tako sodelovanje ter uvedba evropskega certifikata skladnosti z etičnimi standardi ne bi koristila le razvoju industrije in inovacij v Uniji v tem okviru, ampak bi se zaradi njiju tudi povečala ozaveščenost državljanov o priložnostih in tveganjih, povezanih s temi tehnologijami; |
| --- | --- |

129.

| 130. | predlaga ustanovitev strokovnega centra, ki bi zajemal akademski svet, strokovnjake na področju raziskovanja in te panoge ter posamezne strokovnjake na ravni Unije da bi spodbudili izmenjavo znanja in strokovnih izkušenj ter olajšali sodelovanje po vsej Uniji in zunaj nje; poleg tega poziva, naj se ta strokovni center posvetuje z organizacijami deležnikov, kot so organizacije za varstvo potrošnikov, da bi bili potrošniki široko zastopani; meni, da bi morale biti ravni odločanja v taki strukturi zaradi možnosti nesorazmernega učinka algoritemskih sistemov na ženske in manjšine raznolike in da bi morale zagotavljati enakost spolov; poudarja, da morajo države članice v nacionalnih strategijah za nadzor trga razviti strategije obvladovanja tveganja za umetno inteligenco; |
| --- | --- |

130.

| 131. | predlaga, naj Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki bi jih lahko v ta namen imenovali, zagotovijo vso potrebno pomoč nacionalnim nadzornim organom v zvezi z njihovo vlogo prve kontaktne točke v primerih domnevnih kršitev pravnih obveznosti in etičnih načel, določenih v regulativnem okviru Unije za umetno inteligenco, vključno z načelom nediskriminacije; nacionalnim nadzornim organom bi bilo treba zagotavljati vso potrebno pomoč tudi v primerih, ko ti izvajajo ocene skladnosti, da bi podprli pravico državljanov do izpodbijanja in pravnega varstva, in sicer tako, da po potrebi podprejo posvetovanje z drugimi pristojnimi organi v Uniji, zlasti z mrežo za sodelovanje na področju varstva potrošnikov in nacionalnimi organi za varstvo potrošnikov, organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji iz drugih držav članic; |
| --- | --- |

131.

| 132. | priznava dragocene rezultate strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco, ki jo sestavljajo predstavniki akademskih krogov, civilne družbe, industrije ter Evropske zveze za umetno inteligenco, zlasti „etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco“, in predlaga, da lahko skupina zagotavlja strokovno znanje Komisiji in/ali vsem ustreznim institucijam, organom, uradom in agencijam Unije, ki bi jih lahko v ta namen imenovali; |
| --- | --- |

132.

| 133. | pozdravlja vključitev projektov, povezanih z umetno inteligenco, v evropski program za razvoj industrije; meni, da lahko prihodnji evropski obrambni sklad in stalno strukturno sodelovanje (PESCO) prav tako zagotavljata okvir za prihodnje projekte, povezane z umetno inteligenco, ki bi lahko pripomogli k večji racionalizaciji prizadevanj Unije na tem področju, in hkrati spodbujata cilj Unije okrepiti človekove pravice, mednarodno pravo in večstranske rešitve; poudarja, da bi morali biti projekti, povezani z umetno inteligenco, usklajeni s širšimi civilnimi programi Unije na področju umetne inteligence; ugotavlja, da bi bilo treba v skladu z belo knjigo Evropske komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci ustanoviti centre odličnosti in testiranja, ki se bodo ukvarjali z raziskavami in razvojem umetne inteligence na področju varnosti in obrambe, za njih pa bi morali veljati strogi predpisi glede sodelovanja in naložb zasebnih deležnikov; |
| --- | --- |

133.

| 134. | je seznanjen z belo knjigo Evropske komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci in obžaluje, da niso bili upoštevani vojaški vidiki; poziva Komisijo in podpredsednika/visokega predstavnika, naj kot del celovitega pristopa predstavita sektorsko strategijo za umetno inteligenco za dejavnosti, povezane z obrambo, v okviru Unije, ki bo zagotavljala spoštovanje pravic državljanov in strateške interese EU in bo temeljila na usklajenem pristopu, ki bo segal od zasnove sistemov umetne inteligence do njihove vojaške uporabe, in naj v okviru strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco ustanovi delovno skupino za varnost in obrambo, ki bo posebej obravnavala vprašanja politike in naložb ter etične vidike umetne inteligence na področju varnosti in obrambe; poziva Svet, Komisijo in podpredsednika/visokega predstavnika, naj v ta namen začnejo strukturiran dialog s Parlamentom. |
| --- | --- |

134.

Evropski certifikat skladnosti z etičnimi standardi

| 135. | predlaga, naj se v okviru sodelovanja na ravni Unije oblikujejo skupna merila in prijavni postopek za podelitev evropskega certifikata skladnosti z etičnimi standardi, tudi za prošnje razvijalcev, uvajalcev ali uporabnikov, ki želijo za tehnologijo, ki ne velja za visoko tvegano, pridobiti certifikat o pozitivni oceni skladnosti, ki jo opravi ustrezni nacionalni nadzorni organ; |
| --- | --- |

135.

| 136. | meni, da bi tak evropski certifikat skladnosti z etičnimi standardi spodbujal načelo vgrajene etike v celotni dobavni verigi ekosistemov umetne inteligence; zato predlaga, naj bo ta certifikat v primeru tehnologij z visokim tveganjem obvezen pogoj za upravičenost do postopkov javnega naročanja na področju umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij; |
| --- | --- |

136.

Mednarodno sodelovanje

| 137. | meni, da je učinkovito čezmejno sodelovanje in etične standarde mogoče doseči le, če se vse zainteresirane strani zavežejo, da bodo zagotovile človeško delovanje in nadzor, tehnično zanesljivost in varnost, preglednost in odgovornost, raznolikost, nediskriminacijo in pravičnost, družbeno in okoljsko blaginjo ter spoštovanje uveljavljenih načela zasebnosti, upravljanja podatkov in varstva podatkov, zlasti tistih iz Uredbe (EU) 2016/679; |
| --- | --- |

137.

| 138. | poudarja, da bi lahko Evropa z uvedbo pravnih obveznosti in etičnih načel Unije za razvoj, uvajanje in uporabo teh tehnologij postala vodilna v svetu v sektorju umetne inteligence in zato bi jih bilo treba spodbujati po vsem svetu prek sodelovanja z mednarodnimi partnerji, hkrati pa nadaljevati kritični dialog o etičnih vprašanjih s tretjimi državami, ki imajo alternativne modele urejanja, razvoja in uporabe umetne inteligence; |
| --- | --- |

138.

| 139. | znova poudarja, da imajo priložnosti in tveganja, povezana s temi tehnologijami, svetovno razsežnost, saj se programska oprema in podatki, ki jih uporabljajo, pogosto uvažajo v Unijo in iz nje izvažajo, in zato je potreben dosleden pristop k sodelovanju na mednarodni ravni; poziva Komisijo, naj prevzame pobudo in naj oceni, katere dvostranske in večstranske pogodbe in sporazume bi bilo treba prilagoditi, da bi se zagotovil dosleden pristop in da bi se na svetovni ravni spodbudil evropski model skladnosti z etičnimi standardi; |
| --- | --- |

139.

| 140. | poudarja, da ima zgoraj opisano sodelovanje na ravni Unije dodano vrednost tudi v tem okviru; |
| --- | --- |

140.

| 141. | poziva k vzpostavitvi sinergij in povezovanju med različnimi evropskimi raziskovalnimi središči za umetno inteligenco in drugimi večstranskimi forumi, kot so Svet Evrope, Organizacija Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (UNESCO), Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), Svetovna trgovinska organizacija in Mednarodna telekomunikacijska zveza (ITU), da bi uskladili njihova prizadevanja in bolje usklajevali razvoj umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij; |
| --- | --- |

141.

| 142. | poudarja, da mora imeti Unija vodilno vlogo pri podpiranju večstranskih prizadevanj v okviru skupine vladnih strokovnjakov konvencije OZN o klasičnem orožju in drugih ustreznih forumov, v katerih bi se razpravljalo o učinkovitem mednarodnem regulativnem okviru, ki bi zagotavljal pomenljiv človeški nadzor nad samostojnimi orožnimi sistemi, da bi obvladali te tehnologije z določitvijo dobro opredeljenih, referenčnih postopkov ter sprejetjem zakonodaje za njihovo etično uporabo v posvetovanju z vojsko, industrijo, pravosodjem, akademskim svetom in deležniki civilne družbe, da bi razumeli etične vidike in zmanjšali tveganje, povezano s temi tehnologijami, in preprečevali zlonamerno uporabo; |
| --- | --- |

142.

| 143. | priznava vlogo zveze NATO pri zagotavljanju evroatlantske varnosti in poziva, naj se v zvezi NATO okrepi sodelovanje za vzpostavitev skupnih standardov in interoperabilnosti sistemov umetne inteligence na področju obrambe; poudarja, da je čezatlantsko zavezništvo pomembno za ohranitev skupnih vrednot in v boju proti prihodnjim in novim grožnjam; |
| --- | --- |

143.

| 144. | poudarja, da je pomembno oblikovati etični kodeks ravnanja za uporabo orožnih sistemov umetne inteligence v vojaških operacijah, ki bo podoben obstoječemu regulativnemu okviru, ki prepoveduje uporabo kemičnega in biološkega orožja; meni, da bi morala Komisija začeti z oblikovanjem standardov bojne uporabe orožnih sistemov, ki temeljijo na umetni inteligenci, v skladu z mednarodnim humanitarnim pravom, Unija pa bi si morala prizadevati, da bi te standarde sprejeli na mednarodni ravni; meni, da bi morala Unija v mednarodnih forumih izvajati diplomacijo umetne inteligence s podobno mislečimi partnericami, kot so skupini G7 in G20 ter OECD; |
| --- | --- |

144.

Končni vidiki

| 145. | po zgornjem razmisleku o etičnih vidikih, povezanih z umetno inteligenco, robotiko in sorodnimi tehnologijami, ugotavlja, da je treba pravno in etično razsežnost vključiti v učinkovit, v prihodnost usmerjen in celovit regulativni okvir na ravni Unije, ki ga podpirajo pristojni nacionalni organi, usklajuje in krepi Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki bi jih lahko v zvezi s tem imenovali, ter ga redno podpira prej omenjeni strokovni center, če bo ustanovljen, pri čemer se na notranjem trgu ta okvir ustrezno spoštuje in se zagotovi certificiranje v skladu z njim; |
| --- | --- |

145.

| 146. | v skladu s postopkom iz člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije od Komisije zahteva predložitev predloga uredbe o etičnih načelih za razvoj, uvajanje in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij na podlagi člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije ter ob upoštevanju podrobnih priporočil iz priloge; poudarja, da predlog ne bi smel omajati sektorske zakonodaje, temveč bi moral zapolniti le ugotovljene vrzeli; |
| --- | --- |

146.

| 147. | priporoča, naj Evropska komisija po posvetovanju z ustreznimi deležniki po potrebi pregleda obstoječe pravo Unije, ki se uporablja za umetno inteligenco, robotiko in sorodne tehnologije, da bi obravnavali hitrost njihovega razvoja v skladu s priporočili iz priloge ter preprečili prekomerno zakonsko urejanje, zlasti za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

147.

| 148. | meni, da bosta redno ocenjevanje in po potrebi pregled regulativnega okvira Unije v zvezi z umetno inteligenco, robotiko in sorodnimi tehnologijami bistvena za zagotovitev, da bo veljavna zakonodaja posodobljena v skladu s hitrim tehnološkim napredkom; |
| --- | --- |

148.

| 149. | meni, da bi imel zahtevani zakonodajni predlog finančne posledice, če bi bil kateri koli evropski organ pooblaščen za zgoraj navedene usklajevalne funkcije in da bi se zagotovila potrebna tehnična sredstva in človeški viri za izpolnjevanje na novo dodeljenih nalog; |
| --- | --- |

149.

o

o o

| 150. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena podrobna priporočila posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

150.

---

(1)  UL L 252, 8.10.2018, str. 1.

(2)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(3)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(4)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(5)  UL L 119, 4.5.2016, str. 89.

(6)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(7)  UL C 252, 18.7.2018, str. 239.

(8)  UL C 307, 30.8.2018, str. 163.

(9)  UL C 433, 23.12.2019, str. 86.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0332.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0081.

(12)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU(2020)654179

(13)  Direktiva (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (UL L 151, 7.6.2019, str. 70).

(14)  Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov in razveljavitvi Sklepa Sveta 93/465/EGS (UL L 218, 13.8.2008, str. 82).

---

PRILOGA K RESOLUCIJI:

PODROBNA PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

A.   NAČELA IN CILJI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

| I. | Glavna načela in cilji predloga so:






  — | vzpostaviti zaupanje v umetno inteligenco, robotiko in sorodne tehnologije na vseh ravneh udeleženih deležnikov in družbe, zlasti kadar veljajo za visoko tvegane; |
| --- | --- | --- |

I.

Glavna načela in cilji predloga so:

—

vzpostaviti zaupanje v umetno inteligenco, robotiko in sorodne tehnologije na vseh ravneh udeleženih deležnikov in družbe, zlasti kadar veljajo za visoko tvegane;

| — | podpirati razvoj umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij v Uniji, tudi s tem, da se podjetjem, zagonskim ter malim in srednjim podjetjem pomaga oceniti in varno obvladati sedanje in prihodnje regulativne zahteve in tveganja, s katerimi se srečujejo v postopku inovacij in razvijanja poslov ter kasnejši uporabi v profesionalne in zasebne namene, tako da se zmanjšajo bremena in birokracija; |
| --- | --- |

—

podpirati razvoj umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij v Uniji, tudi s tem, da se podjetjem, zagonskim ter malim in srednjim podjetjem pomaga oceniti in varno obvladati sedanje in prihodnje regulativne zahteve in tveganja, s katerimi se srečujejo v postopku inovacij in razvijanja poslov ter kasnejši uporabi v profesionalne in zasebne namene, tako da se zmanjšajo bremena in birokracija;

| — | podpirati uvajanje umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologije v Uniji, tako da se oblikuje ustrezen in sorazmeren regulativni okvir, ki bi moral veljati brez poseganja v obstoječo ali prihodnjo sektorsko zakonodajo, s čimer bi spodbudili regulativno varnost in inovacije, hkrati pa jamčili za temeljne pravice in varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

—

podpirati uvajanje umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologije v Uniji, tako da se oblikuje ustrezen in sorazmeren regulativni okvir, ki bi moral veljati brez poseganja v obstoječo ali prihodnjo sektorsko zakonodajo, s čimer bi spodbudili regulativno varnost in inovacije, hkrati pa jamčili za temeljne pravice in varstvo potrošnikov;

| — | podpirati uporabo umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij v Uniji, tako da so njihov razvoj, uvajanje in uporaba v skladu z etičnimi načeli; |
| --- | --- |

—

podpirati uporabo umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij v Uniji, tako da so njihov razvoj, uvajanje in uporaba v skladu z etičnimi načeli;

| — | zahtevati preglednost in boljši pretok informacij med državljani in v organizacijah, ki razvijajo, uvajajo ali uporabljajo umetno inteligenco, robotiko in sorodne tehnologije, da bodo te tehnologije skladne s pravom Unije, temeljnimi pravicami in vrednotami ter etičnimi načeli zahtevanega predloga uredbe. |
| --- | --- |

—

zahtevati preglednost in boljši pretok informacij med državljani in v organizacijah, ki razvijajo, uvajajo ali uporabljajo umetno inteligenco, robotiko in sorodne tehnologije, da bodo te tehnologije skladne s pravom Unije, temeljnimi pravicami in vrednotami ter etičnimi načeli zahtevanega predloga uredbe.

| II. | Predlog sestavljajo naslednji elementi:






  — | „uredba o etičnih načelih za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij“; |
| --- | --- | --- |

II.

Predlog sestavljajo naslednji elementi:

—

„uredba o etičnih načelih za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij“;

| — | usklajevanje na ravni Unije, ki ga izvajajo Komisija in/ali ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki se lahko v ta namen imenujejo, in evropski certifikat skladnosti z etičnimi standardi; |
| --- | --- |

—

usklajevanje na ravni Unije, ki ga izvajajo Komisija in/ali ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki se lahko v ta namen imenujejo, in evropski certifikat skladnosti z etičnimi standardi;

| — | podporna vloga Evropske komisije; |
| --- | --- |

—

podporna vloga Evropske komisije;

| — | vloga nadzornega organa v posamezni državi članici je zagotovitev da se bodo za umetno inteligenco, robotiko in sorodne tehnologije uporabljala etična načela; |
| --- | --- |

—

vloga nadzornega organa v posamezni državi članici je zagotovitev da se bodo za umetno inteligenco, robotiko in sorodne tehnologije uporabljala etična načela;

| — | vključevanje in podpiranje ustreznih raziskovalnih in razvojnih projektov in deležnikov, vključno z zagonskimi, malimi in srednjimi ter drugimi podjetji, socialnimi partnerji in drugimi predstavniki civilne družbe, ter posvetovanje z njimi; |
| --- | --- |

—

vključevanje in podpiranje ustreznih raziskovalnih in razvojnih projektov in deležnikov, vključno z zagonskimi, malimi in srednjimi ter drugimi podjetji, socialnimi partnerji in drugimi predstavniki civilne družbe, ter posvetovanje z njimi;

| — | priloga, ki določa izčrpen in kumulativen seznam sektorjev ter načinov uporabe in namenov z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

—

priloga, ki določa izčrpen in kumulativen seznam sektorjev ter načinov uporabe in namenov z visokim tveganjem;

| III. | Uredba o etičnih načelih za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij temelji na naslednjih načelih:






  — | človek v središču umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij, ki jih ustvarja in nadzoruje človek; |
| --- | --- | --- |

III.

Uredba o etičnih načelih za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij temelji na naslednjih načelih:

—

človek v središču umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij, ki jih ustvarja in nadzoruje človek;

| — | obvezna ocena skladnosti umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

—

obvezna ocena skladnosti umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij z visokim tveganjem;

| — | varnost, preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

—

varnost, preglednost in odgovornost;

| — | zaščitni ukrepi in sredstva proti pristranskosti in diskriminaciji; |
| --- | --- |

—

zaščitni ukrepi in sredstva proti pristranskosti in diskriminaciji;

| — | pravica do pravnega sredstva; |
| --- | --- |

—

pravica do pravnega sredstva;

| — | družbena odgovornost in enakost spolov pri umetni inteligenci, robotiki in sorodnih tehnologijah z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

—

družbena odgovornost in enakost spolov pri umetni inteligenci, robotiki in sorodnih tehnologijah z visokim tveganjem;

| — | okoljska trajnost umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij; |
| --- | --- |

—

okoljska trajnost umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij;

| — | spoštovanje zasebnosti in omejitev uporabe biometričnega prepoznavanja; |
| --- | --- |

—

spoštovanje zasebnosti in omejitev uporabe biometričnega prepoznavanja;

| — | dobro upravljanje v zvezi z umetno inteligenco, robotiko in sorodnimi tehnologijami, vključno s podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo. |
| --- | --- |

—

dobro upravljanje v zvezi z umetno inteligenco, robotiko in sorodnimi tehnologijami, vključno s podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo.

| IV. | Za namene usklajevanja na ravni Unije bi morale Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki se v ta namen imenujejo, izvajati naslednje glavne naloge:






  — | sodelovati pri spremljanju izvajanja zahtevanega predloga uredbe in ustreznega sektorskega prava Unije; |
| --- | --- | --- |

IV.

Za namene usklajevanja na ravni Unije bi morale Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki se v ta namen imenujejo, izvajati naslednje glavne naloge:

—

sodelovati pri spremljanju izvajanja zahtevanega predloga uredbe in ustreznega sektorskega prava Unije;

| — | sodelovati pri izdaji smernic v zvezi z dosledno uporabo zahtevanega predloga uredbe, zlasti za uporabo meril za umetno inteligenco, robotiko in sorodne tehnologije, ki veljajo za visoko tvegane, ter seznama sektorjev, načinov uporabe in namenov z visokim tveganjem iz priloge k uredbi; |
| --- | --- |

—

sodelovati pri izdaji smernic v zvezi z dosledno uporabo zahtevanega predloga uredbe, zlasti za uporabo meril za umetno inteligenco, robotiko in sorodne tehnologije, ki veljajo za visoko tvegane, ter seznama sektorjev, načinov uporabe in namenov z visokim tveganjem iz priloge k uredbi;

| — | sodelovati z nadzornimi organi v posameznih državah članicah pri oblikovanju evropskega potrdila o skladnosti z etičnimi načeli in pravnimi obveznostmi iz zahtevanega predloga uredbe in ustrezne zakonodaje Unije ter oblikovanju postopka za vse razvijalce, izvajalce ali uporabnike tehnologij, ki ne štejejo za zelo tvegane, da bi lahko pridobili potrdilo, da spoštujejo zahtevani predlog uredbe; |
| --- | --- |

—

sodelovati z nadzornimi organi v posameznih državah članicah pri oblikovanju evropskega potrdila o skladnosti z etičnimi načeli in pravnimi obveznostmi iz zahtevanega predloga uredbe in ustrezne zakonodaje Unije ter oblikovanju postopka za vse razvijalce, izvajalce ali uporabnike tehnologij, ki ne štejejo za zelo tvegane, da bi lahko pridobili potrdilo, da spoštujejo zahtevani predlog uredbe;

| — | sodelovati pri podpiranju medsektorskega in čezmejnega sodelovanja z rednimi izmenjavami z ustreznimi deležniki in civilno družbo v EU in po svetu, zlasti s podjetji, socialnimi partnerji, raziskovalci in pristojnimi organi, tudi v zvezi z razvojem tehničnih standardov na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

—

sodelovati pri podpiranju medsektorskega in čezmejnega sodelovanja z rednimi izmenjavami z ustreznimi deležniki in civilno družbo v EU in po svetu, zlasti s podjetji, socialnimi partnerji, raziskovalci in pristojnimi organi, tudi v zvezi z razvojem tehničnih standardov na mednarodni ravni;

| — | sodelovati z nadzornimi organi v posameznih državah članicah pri določitvi zavezujočih smernic o metodologiji za ocenjevanje skladnosti, ki ga izvaja posamezni nadzorni organ; |
| --- | --- |

—

sodelovati z nadzornimi organi v posameznih državah članicah pri določitvi zavezujočih smernic o metodologiji za ocenjevanje skladnosti, ki ga izvaja posamezni nadzorni organ;

| — | sodelovati pri povezovanju z nadzornimi organi v posameznih državah članicah ter usklajevanje njihovih pristojnosti in nalog; |
| --- | --- |

—

sodelovati pri povezovanju z nadzornimi organi v posameznih državah članicah ter usklajevanje njihovih pristojnosti in nalog;

| — | sodelovati pri ozaveščanju in obveščanju razvijalcev, uvajalcev in uporabnikov v Uniji ter sodelovati v izmenjavah z njimi; |
| --- | --- |

—

sodelovati pri ozaveščanju in obveščanju razvijalcev, uvajalcev in uporabnikov v Uniji ter sodelovati v izmenjavah z njimi;

| — | sodelovati pri ozaveščanju, obveščanju in spodbujanju digitalne pismenosti, usposabljanja ter znanj in spretnosti oblikovalcev, razvijalcev, uvajalcev, državljanov, uporabnikov in institucionalnih organov v vsej Uniji in na mednarodni ravni ter sodelovati v izmenjavah z njimi; |
| --- | --- |

—

sodelovati pri ozaveščanju, obveščanju in spodbujanju digitalne pismenosti, usposabljanja ter znanj in spretnosti oblikovalcev, razvijalcev, uvajalcev, državljanov, uporabnikov in institucionalnih organov v vsej Uniji in na mednarodni ravni ter sodelovati v izmenjavah z njimi;

| — | sodelovati pri usklajevanju skupnega okvira upravljanja razvoja, uvajanja in uporabe umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologiji, ki ga morajo nadzorni organ izvajati v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

—

sodelovati pri usklajevanju skupnega okvira upravljanja razvoja, uvajanja in uporabe umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologiji, ki ga morajo nadzorni organ izvajati v posameznih državah članicah;

| — | sodelovati v vlogi strokovnega centra s spodbujanjem izmenjave informacij in podpiranjem razvoja skupnega razumevanja na enotnem trgu; |
| --- | --- |

—

sodelovati v vlogi strokovnega centra s spodbujanjem izmenjave informacij in podpiranjem razvoja skupnega razumevanja na enotnem trgu;

| — | sodelovati pri gostovanju delovne skupine za varnost in obrambo. |
| --- | --- |

—

sodelovati pri gostovanju delovne skupine za varnost in obrambo.

| V. | Poleg tega bi morala Komisija izvajati naslednje naloge:






  — | z delegiranimi akti in v sodelovanju z nadzornimi organi v posameznih državah članicah sestaviti in kasneje posodabljati skupni seznam visoko tveganih tehnologij, ki bi jih opredelili v Uniji; |
| --- | --- | --- |

V.

Poleg tega bi morala Komisija izvajati naslednje naloge:

—

z delegiranimi akti in v sodelovanju z nadzornimi organi v posameznih državah članicah sestaviti in kasneje posodabljati skupni seznam visoko tveganih tehnologij, ki bi jih opredelili v Uniji;

| — | z delegiranimi akti posodabljati seznam iz priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

—

z delegiranimi akti posodabljati seznam iz priloge k tej uredbi.

| VI. | Nadzorni organ v posamezni državi članici bi moral opravljati naslednje glavne naloge:






  — | prispevati k dosledni uporabi regulativnega okvira, določenega v zahtevanem predlogu uredbe v sodelovanju z nadzornim organom v drugih državah članicah ter drugimi organi, ki so pristojni za izvajanje sektorske zakonodaje, Komisijo in/ali vsemi ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, ki se lahko v ta namen imenujejo, zlasti glede uporabe meril za oceno tveganja iz zahtevanega predloga uredbe ter seznama sektorjev, načinov uporabe in namenov z visokim tveganjem iz njene priloge ter kasnejšega nadzora nad izvajanjem potrebnih in primernih ukrepov, če se kot rezultat te uporabe opredelijo tehnologije z visokim tveganjem; |
| --- | --- | --- |

VI.

Nadzorni organ v posamezni državi članici bi moral opravljati naslednje glavne naloge:

—

prispevati k dosledni uporabi regulativnega okvira, določenega v zahtevanem predlogu uredbe v sodelovanju z nadzornim organom v drugih državah članicah ter drugimi organi, ki so pristojni za izvajanje sektorske zakonodaje, Komisijo in/ali vsemi ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, ki se lahko v ta namen imenujejo, zlasti glede uporabe meril za oceno tveganja iz zahtevanega predloga uredbe ter seznama sektorjev, načinov uporabe in namenov z visokim tveganjem iz njene priloge ter kasnejšega nadzora nad izvajanjem potrebnih in primernih ukrepov, če se kot rezultat te uporabe opredelijo tehnologije z visokim tveganjem;

| — | oceniti, ali umetna inteligenca, robotika in sorodne tehnologije, ki se v Uniji razvijajo, uvajajo in uporabljajo, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, lahko v skladu z merili za oceno tveganja iz zahtevanega predloga uredbe in seznama iz priloge štejejo za tehnologije z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

—

oceniti, ali umetna inteligenca, robotika in sorodne tehnologije, ki se v Uniji razvijajo, uvajajo in uporabljajo, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, lahko v skladu z merili za oceno tveganja iz zahtevanega predloga uredbe in seznama iz priloge štejejo za tehnologije z visokim tveganjem;

| — | izdati evropsko potrdilo o skladnosti z etičnimi načeli in pravnimi obveznostmi iz zahtevanega predloga uredbe in ustrezne zakonodaje Unije, tudi če je rezultat postopka, za vse razvijalce, izvajalce ali uporabnike tehnologij, ki ne štejejo za zelo tvegane, da bi lahko pridobili potrditev, da spoštujejo zahtevani predlog uredbe, kot bodo potrdilo oblikovale Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki bi jih lahko v ta namen imenovali; |
| --- | --- |

—

izdati evropsko potrdilo o skladnosti z etičnimi načeli in pravnimi obveznostmi iz zahtevanega predloga uredbe in ustrezne zakonodaje Unije, tudi če je rezultat postopka, za vse razvijalce, izvajalce ali uporabnike tehnologij, ki ne štejejo za zelo tvegane, da bi lahko pridobili potrditev, da spoštujejo zahtevani predlog uredbe, kot bodo potrdilo oblikovale Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki bi jih lahko v ta namen imenovali;

| — | oceniti in spremljati njihovo skladnost z etičnimi načeli in pravnimi obveznostmi iz zahtevanega predloga uredbe in ustrezne zakonodaje Unije; |
| --- | --- |

—

oceniti in spremljati njihovo skladnost z etičnimi načeli in pravnimi obveznostmi iz zahtevanega predloga uredbe in ustrezne zakonodaje Unije;

| — | biti odgovoren za vzpostavitev in izvajanje standardov za upravljanje umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij, med drugim s povezovanjem z vsemi ustreznimi deležnimi in predstavniki civilne družbe ter ohranjanjem rednega dialoga z njimi; v ta namen sodelovati s Komisijo in/ali drugimi ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, ki se lahko v ta namen imenujejo, v zvezi z usklajevanjem skupnega okvira na ravni Unije; |
| --- | --- |

—

biti odgovoren za vzpostavitev in izvajanje standardov za upravljanje umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij, med drugim s povezovanjem z vsemi ustreznimi deležnimi in predstavniki civilne družbe ter ohranjanjem rednega dialoga z njimi; v ta namen sodelovati s Komisijo in/ali drugimi ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, ki se lahko v ta namen imenujejo, v zvezi z usklajevanjem skupnega okvira na ravni Unije;

| — | ozaveščati in obveščati javnost o umetni inteligenci, robotiki in sorodnih tehnologijah ter podpirati usposabljanje za ustrezne poklice, tudi v sodstvu, s tem pa omogočiti državljanom in delavcem, da bodo digitalno pismeni in bodo imeli vsa potrebna znanja, spretnosti in orodja za pravičen prehod; |
| --- | --- |

—

ozaveščati in obveščati javnost o umetni inteligenci, robotiki in sorodnih tehnologijah ter podpirati usposabljanje za ustrezne poklice, tudi v sodstvu, s tem pa omogočiti državljanom in delavcem, da bodo digitalno pismeni in bodo imeli vsa potrebna znanja, spretnosti in orodja za pravičen prehod;

| — | delovati kot prva kontaktna točka ob domnevnih kršitvah pravnih obveznosti in etičnih načel iz zahtevanega predloga uredbe in v teh primerih izvajati ocene skladnosti; pri oceni skladnosti se lahko posvetuje z drugimi pristojnimi organi v Uniji, zlasti mrežo za sodelovanje na področju varstva potrošnikov, nacionalnimi organi za varstvo potrošnikov, organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji, in/ali jih obvešča. |
| --- | --- |

—

delovati kot prva kontaktna točka ob domnevnih kršitvah pravnih obveznosti in etičnih načel iz zahtevanega predloga uredbe in v teh primerih izvajati ocene skladnosti; pri oceni skladnosti se lahko posvetuje z drugimi pristojnimi organi v Uniji, zlasti mrežo za sodelovanje na področju varstva potrošnikov, nacionalnimi organi za varstvo potrošnikov, organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji, in/ali jih obvešča.

| VII. | Ključna vloga deležnikov bi morala biti sodelovanje s Komisijo in/ali vsemi ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, ki se v ta namen imenujejo, ter z nadzornimi organi v posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

VII.

Ključna vloga deležnikov bi morala biti sodelovanje s Komisijo in/ali vsemi ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, ki se v ta namen imenujejo, ter z nadzornimi organi v posameznih državah članicah.

B.   BESEDILO ZAHTEVANEGA ZAKONODAJNEGA PREDLOGA

Predlog

UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o etičnih načelih za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Razvoj, uvedba in uporaba umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, temeljijo na želji po služenju družbi. Z njimi so lahko povezane priložnosti in tveganja, ki bi jih bilo treba obravnavati in urejati s celovitim regulativnim okvirom na ravni Unije, ki bo odražal etična načela, ta pa bi bilo treba spoštovati od trenutka razvoja in uvedbe takih tehnologij do njihove uporabe. |
| --- | --- |

(1)

Razvoj, uvedba in uporaba umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, temeljijo na želji po služenju družbi. Z njimi so lahko povezane priložnosti in tveganja, ki bi jih bilo treba obravnavati in urejati s celovitim regulativnim okvirom na ravni Unije, ki bo odražal etična načela, ta pa bi bilo treba spoštovati od trenutka razvoja in uvedbe takih tehnologij do njihove uporabe.

| (2) | Skladnost s takim regulativnim okvirom glede razvoja, uvedbe in uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo v Uniji, bi morala biti na enaki ravni v vseh državah članicah, da bi učinkovito izkoristili priložnosti in dosledno obravnavali tveganja tovrstne tehnologije, pa tudi se izognili regulativni razdrobitvi. V vsej Uniji bi bilo treba zagotoviti enotno uporabo pravil iz te uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Skladnost s takim regulativnim okvirom glede razvoja, uvedbe in uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo v Uniji, bi morala biti na enaki ravni v vseh državah članicah, da bi učinkovito izkoristili priložnosti in dosledno obravnavali tveganja tovrstne tehnologije, pa tudi se izognili regulativni razdrobitvi. V vsej Uniji bi bilo treba zagotoviti enotno uporabo pravil iz te uredbe.

| (3) | V tem kontekstu pomeni sedanja raznolikost pravil in praks, ki jih je treba upoštevati v Uniji, znatno tveganje za razdrobljenost enotnega trga in nevarnost za zaščito dobrobiti in blaginje posameznikov in družbe, pa tudi za usklajeno izkoriščanje polnega potenciala, ki ga imajo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija za spodbujanje inovacij in ohranitev te dobrobiti in blaginje. Razlike v stopnji upoštevanja etične razsežnosti teh tehnologij s strani razvijalcev, uvajalcev in uporabnikov lahko preprečijo njihov prost razvoj, uvedbo ali uporabo v Uniji ter ovirajo enakovredne pogoje in zasledovanje tehnološkega napredka ter izvajanje gospodarskih dejavnosti na ravni Unije, izkrivljajo konkurenco in ovirajo organe pri izpolnjevanju njihovih dolžnosti v skladu s pravom Unije. Poleg tega neobstoj skupnega regulativnega okvira, ki bi odražal etična načela, za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije pomeni pravno negotovost za vse vpletene, tj. razvijalce, uvajalce in uporabnike. |
| --- | --- |

(3)

V tem kontekstu pomeni sedanja raznolikost pravil in praks, ki jih je treba upoštevati v Uniji, znatno tveganje za razdrobljenost enotnega trga in nevarnost za zaščito dobrobiti in blaginje posameznikov in družbe, pa tudi za usklajeno izkoriščanje polnega potenciala, ki ga imajo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija za spodbujanje inovacij in ohranitev te dobrobiti in blaginje. Razlike v stopnji upoštevanja etične razsežnosti teh tehnologij s strani razvijalcev, uvajalcev in uporabnikov lahko preprečijo njihov prost razvoj, uvedbo ali uporabo v Uniji ter ovirajo enakovredne pogoje in zasledovanje tehnološkega napredka ter izvajanje gospodarskih dejavnosti na ravni Unije, izkrivljajo konkurenco in ovirajo organe pri izpolnjevanju njihovih dolžnosti v skladu s pravom Unije. Poleg tega neobstoj skupnega regulativnega okvira, ki bi odražal etična načela, za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije pomeni pravno negotovost za vse vpletene, tj. razvijalce, uvajalce in uporabnike.

| (4) | Kljub temu bi morala ta uredba, ki prispeva k doslednemu pristopu na ravni Unije, in v okviru omejitev, ki jih ima, državam članicam zagotoviti manevrski prostor za izvrševanje, vključno s tem, kako naj se ob upoštevanju tu določenega cilja nacionalnega nadzornega organa izvaja njegov mandat. |
| --- | --- |

(4)

Kljub temu bi morala ta uredba, ki prispeva k doslednemu pristopu na ravni Unije, in v okviru omejitev, ki jih ima, državam članicam zagotoviti manevrski prostor za izvrševanje, vključno s tem, kako naj se ob upoštevanju tu določenega cilja nacionalnega nadzornega organa izvaja njegov mandat.

| (5) | Ta uredba ne posega v obstoječo ali prihodnjo sektorsko zakonodajo. Morala bi biti sorazmerna glede na svoj cilj, da ne bi neupravičeno ovirala inovacij v Uniji, in biti skladna s pristopom, ki temelji na tveganju. |
| --- | --- |

(5)

Ta uredba ne posega v obstoječo ali prihodnjo sektorsko zakonodajo. Morala bi biti sorazmerna glede na svoj cilj, da ne bi neupravičeno ovirala inovacij v Uniji, in biti skladna s pristopom, ki temelji na tveganju.

| (6) | Geografsko področje uporabe takega okvira bi moralo pokrivati vse sestavine umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije med vsem postopkom razvoja, uvajanja in uporabe v Uniji, vključno s primeri, v katerih se del tehnologije morda nahaja zunaj Unije ali nima konkretne ali le ene lokacije, kot so storitve računalništva v oblaku. |
| --- | --- |

(6)

Geografsko področje uporabe takega okvira bi moralo pokrivati vse sestavine umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije med vsem postopkom razvoja, uvajanja in uporabe v Uniji, vključno s primeri, v katerih se del tehnologije morda nahaja zunaj Unije ali nima konkretne ali le ene lokacije, kot so storitve računalništva v oblaku.

| (7) | V Uniji je potrebno skupno razumevanje pojmov, kot so umetna inteligenca, robotika, sorodna tehnologija in biometrično prepoznavanje, da se omogoči usklajen regulativni pristop in s tem pravna varnost za državljane in družbe. Biti morajo tehnološko nevtralni in jih je treba pregledati, kadar koli je to potrebno. |
| --- | --- |

(7)

V Uniji je potrebno skupno razumevanje pojmov, kot so umetna inteligenca, robotika, sorodna tehnologija in biometrično prepoznavanje, da se omogoči usklajen regulativni pristop in s tem pravna varnost za državljane in družbe. Biti morajo tehnološko nevtralni in jih je treba pregledati, kadar koli je to potrebno.

| (8) | Poleg tega je treba upoštevati dejstvo, da obstaja tehnologija, povezana z umetno inteligenco in robotiko, ki programski opremi omogoča nadzor nad fizičnimi ali virtualnimi procesi ob različni stopnji avtonomije (1). Za avtomatizirano vožnjo vozil je bilo na primer v mednarodnem standardu SAE J3016 predlaganih šest ravni avtomatizacije vožnje. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je treba upoštevati dejstvo, da obstaja tehnologija, povezana z umetno inteligenco in robotiko, ki programski opremi omogoča nadzor nad fizičnimi ali virtualnimi procesi ob različni stopnji avtonomije (1). Za avtomatizirano vožnjo vozil je bilo na primer v mednarodnem standardu SAE J3016 predlaganih šest ravni avtomatizacije vožnje.

| (9) | Razvoj, uvedba in uporaba umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, bi morali dopolnjevati človeške zmogljivosti, ne pa jih nadomeščati, in zagotavljati, da njihova uporaba ne škodi največji koristi državljanov in da spoštujejo pravo Unije, temeljne pravice iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina), ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije ter druge evropske in mednarodne instrumente, ki se uporabljajo v Uniji. |
| --- | --- |

(9)

Razvoj, uvedba in uporaba umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, bi morali dopolnjevati človeške zmogljivosti, ne pa jih nadomeščati, in zagotavljati, da njihova uporaba ne škodi največji koristi državljanov in da spoštujejo pravo Unije, temeljne pravice iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljevanju: Listina), ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije ter druge evropske in mednarodne instrumente, ki se uporabljajo v Uniji.

| (10) | Odločitve, ki jih sprejmejo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija ali se z njimi take odločitve obveščajo, bi morale biti še naprej predmet smiselnega človeškega pregleda, presoje, posredovanja in nadzora. Tehnična in operativna zapletenost tovrstne tehnologije uvajalcu ali uporabniku nikoli ne bi smela preprečiti, da bi jih vsaj ugasnil v sili, spremenil ali ustavil, ali jih povrnil v prejšnje stanje z obnovitvijo varnega delovanja, kadar je ogrožena skladnost s pravom Unije in etičnimi načeli ter pravnimi obveznostmi iz te uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Odločitve, ki jih sprejmejo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija ali se z njimi take odločitve obveščajo, bi morale biti še naprej predmet smiselnega človeškega pregleda, presoje, posredovanja in nadzora. Tehnična in operativna zapletenost tovrstne tehnologije uvajalcu ali uporabniku nikoli ne bi smela preprečiti, da bi jih vsaj ugasnil v sili, spremenil ali ustavil, ali jih povrnil v prejšnje stanje z obnovitvijo varnega delovanja, kadar je ogrožena skladnost s pravom Unije in etičnimi načeli ter pravnimi obveznostmi iz te uredbe.

| (11) | Umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo bi bilo treba obravnavati kot visoko tvegane, kadar njihov razvoj, uvedba in uporaba pomenijo znatno tveganje za poškodbe ali škodo posameznikom ali družbi, kar krši temeljne pravice in varnostna pravila iz prava Unije. Zato, da se jih oceni kot take, bi bilo treba upoštevati sektor, v katerem se razvijajo, uvajajo ali uporabljajo, njihovo posebno uporabo ali namen ter resnost pričakovane poškodbe ali škode. Stopnjo resnosti bi bilo treba določiti na podlagi obsega morebitne poškodbe ali škode, števila prizadetih oseb, skupne vrednosti povzročene škode in škode za družbo kot celoto. Resne vrste poškodb in škode so na primer kršitve pravic otrok, potrošnikov ali delavcev, ki zaradi svojega obsega, števila prizadetih otrok, potrošnikov ali delavcev ali njihovega vpliva na družbo kot celoto pomenijo znatno tveganje za kršitev temeljnih pravic in varnostnih pravil iz prava Unije. Ta uredba bi morala določiti izčrpen in kumulativen seznam sektorjev ter načinov uporabe in namenov z visokim tveganjem. |
| --- | --- |

(11)

Umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo bi bilo treba obravnavati kot visoko tvegane, kadar njihov razvoj, uvedba in uporaba pomenijo znatno tveganje za poškodbe ali škodo posameznikom ali družbi, kar krši temeljne pravice in varnostna pravila iz prava Unije. Zato, da se jih oceni kot take, bi bilo treba upoštevati sektor, v katerem se razvijajo, uvajajo ali uporabljajo, njihovo posebno uporabo ali namen ter resnost pričakovane poškodbe ali škode. Stopnjo resnosti bi bilo treba določiti na podlagi obsega morebitne poškodbe ali škode, števila prizadetih oseb, skupne vrednosti povzročene škode in škode za družbo kot celoto. Resne vrste poškodb in škode so na primer kršitve pravic otrok, potrošnikov ali delavcev, ki zaradi svojega obsega, števila prizadetih otrok, potrošnikov ali delavcev ali njihovega vpliva na družbo kot celoto pomenijo znatno tveganje za kršitev temeljnih pravic in varnostnih pravil iz prava Unije. Ta uredba bi morala določiti izčrpen in kumulativen seznam sektorjev ter načinov uporabe in namenov z visokim tveganjem.

| (12) | Obveznosti iz te uredbe, zlasti tiste v zvezi s tehnologijo z visokim tveganjem, bi se morale uporabljati le za umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, ki se razvijajo, uvajajo ali uporabljajo v Uniji, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, in ki v skladu z oceno tveganja iz te uredbe veljajo za visoko tvegane. Te obveznosti se izpolnijo brez poseganja v splošno obveznost, da bi bilo treba vso umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, razvijati, uvajati in uporabljati v Uniji na human način in na podlagi načel človeške samostojnosti in varnosti v skladu s pravom Unije ter ob polnem spoštovanju temeljnih pravic, kot so človekovo dostojanstvo, pravica do svobode in varnosti ter pravica do osebne celovitosti. |
| --- | --- |

(12)

Obveznosti iz te uredbe, zlasti tiste v zvezi s tehnologijo z visokim tveganjem, bi se morale uporabljati le za umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, ki se razvijajo, uvajajo ali uporabljajo v Uniji, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, in ki v skladu z oceno tveganja iz te uredbe veljajo za visoko tvegane. Te obveznosti se izpolnijo brez poseganja v splošno obveznost, da bi bilo treba vso umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, razvijati, uvajati in uporabljati v Uniji na human način in na podlagi načel človeške samostojnosti in varnosti v skladu s pravom Unije ter ob polnem spoštovanju temeljnih pravic, kot so človekovo dostojanstvo, pravica do svobode in varnosti ter pravica do osebne celovitosti.

| (13) | Tehnologije z visokim tveganjem bi morale po nepristranski, objektivni in zunanji oceni tveganja, ki jo opravi nacionalni nadzorni organ v skladu z merili iz te uredbe in seznama iz njene priloge, spoštovati načela varnosti, preglednosti, odgovornosti, nepristranskosti in nediskriminacije, družbene odgovornosti in enakosti spolov, pravice do pravnega varstva, okoljske trajnosti, zasebnosti in dobrega upravljanja. Pri tej oceni bi bilo treba upoštevati mnenja in morebitne samoocene razvijalca ali uvajalca. |
| --- | --- |

(13)

Tehnologije z visokim tveganjem bi morale po nepristranski, objektivni in zunanji oceni tveganja, ki jo opravi nacionalni nadzorni organ v skladu z merili iz te uredbe in seznama iz njene priloge, spoštovati načela varnosti, preglednosti, odgovornosti, nepristranskosti in nediskriminacije, družbene odgovornosti in enakosti spolov, pravice do pravnega varstva, okoljske trajnosti, zasebnosti in dobrega upravljanja. Pri tej oceni bi bilo treba upoštevati mnenja in morebitne samoocene razvijalca ali uvajalca.

| (14) | Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki se lahko imenujejo v ta namen, bi morali pripraviti nezavezujoče izvedbene smernice za razvijalce, uvajalce in uporabnike o metodologiji za skladnost s to uredbo. Pri tem bi se morali posvetovati z ustreznimi deležniki. |
| --- | --- |

(14)

Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki se lahko imenujejo v ta namen, bi morali pripraviti nezavezujoče izvedbene smernice za razvijalce, uvajalce in uporabnike o metodologiji za skladnost s to uredbo. Pri tem bi se morali posvetovati z ustreznimi deležniki.

| (15) | Potrebna je doslednost na ravni Unije pri ocenjevanju tveganja teh tehnologij, zlasti ko se ocenjuje z vidika te uredbe in v skladu z drugo sektorsko zakonodajo, ki se uporablja. V skladu s tem bi morali nacionalni nadzorni organi obvestiti druge organe, ki izvajajo ocene tveganja v skladu s katero koli sektorsko zakonodajo, če so te tehnologije ocenijo kot tehnologije z visokim tveganjem na podlagi ocene tveganja iz te uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Potrebna je doslednost na ravni Unije pri ocenjevanju tveganja teh tehnologij, zlasti ko se ocenjuje z vidika te uredbe in v skladu z drugo sektorsko zakonodajo, ki se uporablja. V skladu s tem bi morali nacionalni nadzorni organi obvestiti druge organe, ki izvajajo ocene tveganja v skladu s katero koli sektorsko zakonodajo, če so te tehnologije ocenijo kot tehnologije z visokim tveganjem na podlagi ocene tveganja iz te uredbe.

| (16) | Umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, bi se, da bi bile zaupanja vredne, morale razvijati, uvajati in uporabljati varno, pregledno in odgovorno v skladu z varnostnimi lastnostmi trdnosti, odpornosti, sigurnosti, natančnosti in prepoznavanja napak, razložljivosti, razumljivosti, preverljivosti, preglednosti in določljivosti, tako da bi v primeru neskladnosti s temi varnostnimi lastnostmi morale omogočati začasno onemogočenje problematičnega delovanja in ponovno vzpostavitev varnih funkcionalnosti. Preglednost bi bilo treba zagotoviti z omogočanjem dostopa javnim organom do tehnologije, podatkov in računalniških sistemov, na katerih temeljijo takšne tehnologije, ko je to nujno potrebno. |
| --- | --- |

(16)

Umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, bi se, da bi bile zaupanja vredne, morale razvijati, uvajati in uporabljati varno, pregledno in odgovorno v skladu z varnostnimi lastnostmi trdnosti, odpornosti, sigurnosti, natančnosti in prepoznavanja napak, razložljivosti, razumljivosti, preverljivosti, preglednosti in določljivosti, tako da bi v primeru neskladnosti s temi varnostnimi lastnostmi morale omogočati začasno onemogočenje problematičnega delovanja in ponovno vzpostavitev varnih funkcionalnosti. Preglednost bi bilo treba zagotoviti z omogočanjem dostopa javnim organom do tehnologije, podatkov in računalniških sistemov, na katerih temeljijo takšne tehnologije, ko je to nujno potrebno.

| (17) | Razvijalci, uvajalci in uporabniki umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, zlasti tehnologije z visokim tveganjem, so v različnem obsegu odgovorni za skladnost z načeli varnosti, preglednosti in odgovornosti, in sicer do stopnje svoje vključenosti v tovrstno tehnologijo, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo. Razvijalci bi morali zagotoviti, da so zadevne tehnologije zasnovane in oblikovane v skladu z varnostnimi značilnostmi iz te uredbe, uvajalci in uporabniki pa bi morali pri uvedbi in uporabi zadevnih tehnologij te značilnosti v celoti spoštovati. V ta namen bi morali razvijalci tehnologij z visokim tveganjem oceniti in predvideti tveganja zlorabe, ki jih je mogoče razumno pričakovati v zvezi s tehnologijami, ki jih razvijajo. Zagotoviti morajo tudi, da sistemi, ki jih razvijajo, v največji možni meri in z ustreznimi sredstvi, kot so sporočila o omejitvi odgovornosti, navajajo verjetnost napak ali netočnosti. |
| --- | --- |

(17)

Razvijalci, uvajalci in uporabniki umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, zlasti tehnologije z visokim tveganjem, so v različnem obsegu odgovorni za skladnost z načeli varnosti, preglednosti in odgovornosti, in sicer do stopnje svoje vključenosti v tovrstno tehnologijo, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo. Razvijalci bi morali zagotoviti, da so zadevne tehnologije zasnovane in oblikovane v skladu z varnostnimi značilnostmi iz te uredbe, uvajalci in uporabniki pa bi morali pri uvedbi in uporabi zadevnih tehnologij te značilnosti v celoti spoštovati. V ta namen bi morali razvijalci tehnologij z visokim tveganjem oceniti in predvideti tveganja zlorabe, ki jih je mogoče razumno pričakovati v zvezi s tehnologijami, ki jih razvijajo. Zagotoviti morajo tudi, da sistemi, ki jih razvijajo, v največji možni meri in z ustreznimi sredstvi, kot so sporočila o omejitvi odgovornosti, navajajo verjetnost napak ali netočnosti.

| (18) | Razvijalci in uvajalci bi morali dati uporabnikom na voljo vse poznejše posodobitve zadevne tehnologije, kar zadeva programsko opremo, kot to določa pogodba ali pravo Unije ali nacionalno pravo. Poleg tega bi morali razvijalci in uvajalci, kadar je tako navedeno v oceni tveganja, javnim organom zagotoviti ustrezno dokumentacijo o uporabi zadevnih tehnologij in varnostna navodila v zvezi s tem, vključno z izvorno kodo, razvojnimi orodji in podatki, ki jih uporablja sistem, kadar je to nujno potrebno in ob popolnem spoštovanju prava Unije o varstvu podatkov, zasebnosti ter pravicah intelektualne lastnine in poslovnih skrivnostih. |
| --- | --- |

(18)

Razvijalci in uvajalci bi morali dati uporabnikom na voljo vse poznejše posodobitve zadevne tehnologije, kar zadeva programsko opremo, kot to določa pogodba ali pravo Unije ali nacionalno pravo. Poleg tega bi morali razvijalci in uvajalci, kadar je tako navedeno v oceni tveganja, javnim organom zagotoviti ustrezno dokumentacijo o uporabi zadevnih tehnologij in varnostna navodila v zvezi s tem, vključno z izvorno kodo, razvojnimi orodji in podatki, ki jih uporablja sistem, kadar je to nujno potrebno in ob popolnem spoštovanju prava Unije o varstvu podatkov, zasebnosti ter pravicah intelektualne lastnine in poslovnih skrivnostih.

| (19) | Posamezniki imajo pravico pričakovati, da tehnologija, ki jo uporabljajo, deluje na primeren način in spoštuje njihovo zaupanje. Zaupanje državljanov v umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, je odvisno od pojmovanja in razumevanja tehničnih postopkov. Stopnja razložljivosti takih procesov bi morala biti odvisna od konteksta teh tehničnih postopkov in resnosti posledic napačnega ali netočnega rezultata ter mora biti zadostna za njihovo izpodbijanje in uporabo pravnega varstva. Preverljivost, sledljivost in preglednost bi morale obravnavati vse morebitne nerazumljivosti takih tehnologij. |
| --- | --- |

(19)

Posamezniki imajo pravico pričakovati, da tehnologija, ki jo uporabljajo, deluje na primeren način in spoštuje njihovo zaupanje. Zaupanje državljanov v umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, je odvisno od pojmovanja in razumevanja tehničnih postopkov. Stopnja razložljivosti takih procesov bi morala biti odvisna od konteksta teh tehničnih postopkov in resnosti posledic napačnega ali netočnega rezultata ter mora biti zadostna za njihovo izpodbijanje in uporabo pravnega varstva. Preverljivost, sledljivost in preglednost bi morale obravnavati vse morebitne nerazumljivosti takih tehnologij.

| (20) | Zaupanje družbe v umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, je odvisno od tega, do kakšne stopnje so pri teh tehnologijah omogočeni njihovo ocenjevanje, možnost revizije in sledljivost. Kadar je to potrebno zaradi obsega vključenosti razvijalcev, bi morali slednji zagotoviti, da so take tehnologije zasnovane in zgrajene na način, ki omogoča tako ocenjevanje, možnost revizije in sledljivost. Razvijalci, uvajalci in uporabniki bi morali v mejah tehnične izvedljivosti zagotoviti, da se pri uvedbi in uporabi umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije v celoti spoštujejo zahteve glede preglednosti ter omogočita možnost revizije in sledljivost. |
| --- | --- |

(20)

Zaupanje družbe v umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, je odvisno od tega, do kakšne stopnje so pri teh tehnologijah omogočeni njihovo ocenjevanje, možnost revizije in sledljivost. Kadar je to potrebno zaradi obsega vključenosti razvijalcev, bi morali slednji zagotoviti, da so take tehnologije zasnovane in zgrajene na način, ki omogoča tako ocenjevanje, možnost revizije in sledljivost. Razvijalci, uvajalci in uporabniki bi morali v mejah tehnične izvedljivosti zagotoviti, da se pri uvedbi in uporabi umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije v celoti spoštujejo zahteve glede preglednosti ter omogočita možnost revizije in sledljivost.

| (21) | Da bi zagotovili preglednost in odgovornost, bi morali biti državljani obveščeni, kadar sistem uporablja umetno inteligenco in kadar sistemi umetne inteligence personalizirajo proizvod ali storitev za svoje uporabnike, ali lahko izklopijo ali omejijo personalizacijo, in kadar se soočajo s tehnologijo za avtomatizirano sprejemanje odločitev. Poleg tega bi bilo treba ukrepe za preglednost, kolikor je to tehnično izvedljivo, dopolniti z jasnimi in razumljivimi razlagami uporabljenih podatkov in algoritma, njegovega namena, rezultatov in morebitnih nevarnosti. |
| --- | --- |

(21)

Da bi zagotovili preglednost in odgovornost, bi morali biti državljani obveščeni, kadar sistem uporablja umetno inteligenco in kadar sistemi umetne inteligence personalizirajo proizvod ali storitev za svoje uporabnike, ali lahko izklopijo ali omejijo personalizacijo, in kadar se soočajo s tehnologijo za avtomatizirano sprejemanje odločitev. Poleg tega bi bilo treba ukrepe za preglednost, kolikor je to tehnično izvedljivo, dopolniti z jasnimi in razumljivimi razlagami uporabljenih podatkov in algoritma, njegovega namena, rezultatov in morebitnih nevarnosti.

| (22) | Pristranskost in diskriminacija, vgrajeni v programsko opremo, algoritme in podatke, sta nezakoniti in bi ju bilo treba onemogočiti z zakonsko ureditvijo postopkov, po katerih se programska oprema, algoritmi in podatki zasnujejo in uvedejo. Pristranskost je lahko posledica odločitev, sprejetih v avtomatiziranem sistemu ali ki se z njegovo pomočjo informirajo, pa tudi podatkovnih nizov, na katerih temelji tako odločanje ali na katerih se sistem uči. |
| --- | --- |

(22)

Pristranskost in diskriminacija, vgrajeni v programsko opremo, algoritme in podatke, sta nezakoniti in bi ju bilo treba onemogočiti z zakonsko ureditvijo postopkov, po katerih se programska oprema, algoritmi in podatki zasnujejo in uvedejo. Pristranskost je lahko posledica odločitev, sprejetih v avtomatiziranem sistemu ali ki se z njegovo pomočjo informirajo, pa tudi podatkovnih nizov, na katerih temelji tako odločanje ali na katerih se sistem uči.

| (23) | Programska oprema, algoritmi in podatki, ki jih uporabljajo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija ali se z njimi pridobivajo, bi se morali šteti za pristranske, če na primer pokažejo neoptimalne rezultate v zvezi s katero koli osebo ali skupino ljudi na podlagi pristranskega osebnega ali družbenega dojemanja in posledične obdelave podatkov, povezanih z njihovimi lastnostmi. |
| --- | --- |

(23)

Programska oprema, algoritmi in podatki, ki jih uporabljajo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija ali se z njimi pridobivajo, bi se morali šteti za pristranske, če na primer pokažejo neoptimalne rezultate v zvezi s katero koli osebo ali skupino ljudi na podlagi pristranskega osebnega ali družbenega dojemanja in posledične obdelave podatkov, povezanih z njihovimi lastnostmi.

| (24) | Programska oprema, algoritmi in podatki, ki jih uporabljajo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija ali se z njimi pridobivajo, bi se morali v skladu s pravom Unije šteti za diskriminatorne, če proizvajajo rezultate, ki imajo nesorazmerno negativne učinke in zaradi teh osebo ali skupino ljudi obravnavajo drugače, vključno s tem, da jih v primerjavi z drugimi brez objektivne ali razumne utemeljitve postavijo v slabši položaj iz razlogov, kot so njihove osebne lastnosti, ne glede na trditve o nevtralnosti te tehnologije. |
| --- | --- |

(24)

Programska oprema, algoritmi in podatki, ki jih uporabljajo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija ali se z njimi pridobivajo, bi se morali v skladu s pravom Unije šteti za diskriminatorne, če proizvajajo rezultate, ki imajo nesorazmerno negativne učinke in zaradi teh osebo ali skupino ljudi obravnavajo drugače, vključno s tem, da jih v primerjavi z drugimi brez objektivne ali razumne utemeljitve postavijo v slabši položaj iz razlogov, kot so njihove osebne lastnosti, ne glede na trditve o nevtralnosti te tehnologije.

| (25) | Zakoniti cilji, s katerimi se lahko v skladu s to uredbo objektivno utemelji različna obravnava oseb ali skupine ljudi, so v skladu s pravom Unije zaščita javne varnosti in zdravja, preprečevanje kaznivih dejanj, varstvo temeljnih pravic in svoboščin, pravično zastopanje ter objektivne zahteve za opravljanje določene službe. |
| --- | --- |

(25)

Zakoniti cilji, s katerimi se lahko v skladu s to uredbo objektivno utemelji različna obravnava oseb ali skupine ljudi, so v skladu s pravom Unije zaščita javne varnosti in zdravja, preprečevanje kaznivih dejanj, varstvo temeljnih pravic in svoboščin, pravično zastopanje ter objektivne zahteve za opravljanje določene službe.

| (26) | Umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, bi morale prispevati k trajnostnemu napredku. Takšne tehnologije ne bi smele biti v nasprotju z varstvom okolja ali prehodom na zeleno gospodarstvo. Lahko bi imele pomembno vlogo pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Organizacije združenih narodov, da bi omogočili razcvet prihodnjih rodov. Te tehnologije bi lahko podpirale spremljanje ustreznega napredka na podlagi kazalnikov trajnostnosti in socialne kohezije ter z uporabo orodij za odgovorne raziskave in inovacije, zato bi morale Unija in njene države članice mobilizirati sredstva za podporo projektom, ki obravnavajo te cilje, in naložbe vanje. |
| --- | --- |

(26)

Umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, bi morale prispevati k trajnostnemu napredku. Takšne tehnologije ne bi smele biti v nasprotju z varstvom okolja ali prehodom na zeleno gospodarstvo. Lahko bi imele pomembno vlogo pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja Organizacije združenih narodov, da bi omogočili razcvet prihodnjih rodov. Te tehnologije bi lahko podpirale spremljanje ustreznega napredka na podlagi kazalnikov trajnostnosti in socialne kohezije ter z uporabo orodij za odgovorne raziskave in inovacije, zato bi morale Unija in njene države članice mobilizirati sredstva za podporo projektom, ki obravnavajo te cilje, in naložbe vanje.

| (27) | Razvoj, uvedba in uporaba umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, posameznikom in družbi ne smejo namenoma povzročiti nikakršne poškodbe ali škode ali privzeto sprejeti povzročitev tako poškodbe ali škode. Zato bi bilo treba tehnologije z visokim tveganjem razvijati, uvajati in uporabljati družbeno odgovorno. |
| --- | --- |

(27)

Razvoj, uvedba in uporaba umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, posameznikom in družbi ne smejo namenoma povzročiti nikakršne poškodbe ali škode ali privzeto sprejeti povzročitev tako poškodbe ali škode. Zato bi bilo treba tehnologije z visokim tveganjem razvijati, uvajati in uporabljati družbeno odgovorno.

| (28) | Zato bi morali biti razvijalci, uvajalci in uporabniki v obsegu, v katerem so vključeni v zadevno umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, v skladu z določbami Uniji ali nacionalnimi določbami o odgovornosti odgovorni za vsakršno poškodbo ali škodo, povzročeno posameznikom in družbi. |
| --- | --- |

(28)

Zato bi morali biti razvijalci, uvajalci in uporabniki v obsegu, v katerem so vključeni v zadevno umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, v skladu z določbami Uniji ali nacionalnimi določbami o odgovornosti odgovorni za vsakršno poškodbo ali škodo, povzročeno posameznikom in družbi.

| (29) | Zlasti razvijalci, ki sprejemajo odločitve, s katerimi se določa in upravlja potek ali način razvoja umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, ter uvajalci, ki so vključeni v njihovo uvajanje tako, da sprejemajo odločitve v zvezi s tem ter z nadzorovanjem povezanih tveganj ali s tem, da imajo koristi od uvedbe, z nadzorno ali upravljavsko funkcijo, bi se morali na splošno šteti za odgovorne za preprečevanje takih poškodb ali škode z izvajanjem ustreznih ukrepov med razvojnim procesom in temeljitim spoštovanjem takih ukrepov v fazi uvajanja. |
| --- | --- |

(29)

Zlasti razvijalci, ki sprejemajo odločitve, s katerimi se določa in upravlja potek ali način razvoja umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, ter uvajalci, ki so vključeni v njihovo uvajanje tako, da sprejemajo odločitve v zvezi s tem ter z nadzorovanjem povezanih tveganj ali s tem, da imajo koristi od uvedbe, z nadzorno ali upravljavsko funkcijo, bi se morali na splošno šteti za odgovorne za preprečevanje takih poškodb ali škode z izvajanjem ustreznih ukrepov med razvojnim procesom in temeljitim spoštovanjem takih ukrepov v fazi uvajanja.

| (30) | Družbeno odgovorno umetno inteligenco, robotiko in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, je mogoče opredeliti kot tehnologije, ki prispevajo k iskanju rešitev, ki varujejo in spodbujajo različne cilje v zvezi z družbo, zlasti demokracijo, zdravjem in gospodarsko blaginjo, enakimi možnostmi, pravicami delavcev in socialnimi pravicami, raznolikimi in neodvisnimi mediji ter objektivnimi in prosto dostopnimi informacijami, ki omogočajo javno razpravo, kakovostno izobraževanje, kulturno in jezikovno raznolikost, uravnoteženo zastopanost spolov, digitalno pismenost, inovacije in ustvarjalnost. Take tehnologije se tudi razvijajo, uvajajo in uporabljajo ob ustreznem upoštevanju njihovega končnega učinka na telesno in duševno počutje državljanov in ne spodbujajo sovražnega govora ali nasilja. Te cilje bi bilo treba doseči zlasti s tehnologijami z visokim tveganjem. |
| --- | --- |

(30)

Družbeno odgovorno umetno inteligenco, robotiko in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, je mogoče opredeliti kot tehnologije, ki prispevajo k iskanju rešitev, ki varujejo in spodbujajo različne cilje v zvezi z družbo, zlasti demokracijo, zdravjem in gospodarsko blaginjo, enakimi možnostmi, pravicami delavcev in socialnimi pravicami, raznolikimi in neodvisnimi mediji ter objektivnimi in prosto dostopnimi informacijami, ki omogočajo javno razpravo, kakovostno izobraževanje, kulturno in jezikovno raznolikost, uravnoteženo zastopanost spolov, digitalno pismenost, inovacije in ustvarjalnost. Take tehnologije se tudi razvijajo, uvajajo in uporabljajo ob ustreznem upoštevanju njihovega končnega učinka na telesno in duševno počutje državljanov in ne spodbujajo sovražnega govora ali nasilja. Te cilje bi bilo treba doseči zlasti s tehnologijami z visokim tveganjem.

| (31) | Umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo bi bilo treba razvijati, uvajati in uporabljati tudi z namenom podpiranja socialne vključenosti, demokracije, pluralnosti, solidarnosti, pravičnosti, enakosti in sodelovanja, njihov potencial na teh področjih pa bi bilo treba povečati in proučiti z raziskovalnimi in inovacijskimi projekti. Zato bi morale Unija in njene države članice mobilizirati sredstva za komunikacijo ter upravne in finančne vire za podporo takim projektom in naložbe vanje. |
| --- | --- |

(31)

Umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo bi bilo treba razvijati, uvajati in uporabljati tudi z namenom podpiranja socialne vključenosti, demokracije, pluralnosti, solidarnosti, pravičnosti, enakosti in sodelovanja, njihov potencial na teh področjih pa bi bilo treba povečati in proučiti z raziskovalnimi in inovacijskimi projekti. Zato bi morale Unija in njene države članice mobilizirati sredstva za komunikacijo ter upravne in finančne vire za podporo takim projektom in naložbe vanje.

| (32) | Projekte, povezane s potencialom umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije za reševanje vprašanja socialne blaginje, bi bilo treba izvajati na podlagi orodij za odgovorne raziskave in inovacije, da se že od začetka zagotovi njihova skladnost z etičnimi načeli. |
| --- | --- |

(32)

Projekte, povezane s potencialom umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije za reševanje vprašanja socialne blaginje, bi bilo treba izvajati na podlagi orodij za odgovorne raziskave in inovacije, da se že od začetka zagotovi njihova skladnost z etičnimi načeli.

| (33) | Pri razvoju, uvedbi in uporabi umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, bi morali upoštevati njihov okoljski odtis. V skladu z obveznostmi iz veljavnega prava Unije take tehnologije ne bi smele povzročati škode za okolje v svojem življenjskem ciklu in v vsej dobavni verigi ter bi jih bilo treba razvijati, uvajati in uporabljati na način, ki varuje okolje, zmanjšuje njihov okoljski odtis in ga popravlja, prispeva k zelenemu prehodu ter podpira doseganje ciljev podnebne nevtralnosti in krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(33)

Pri razvoju, uvedbi in uporabi umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, bi morali upoštevati njihov okoljski odtis. V skladu z obveznostmi iz veljavnega prava Unije take tehnologije ne bi smele povzročati škode za okolje v svojem življenjskem ciklu in v vsej dobavni verigi ter bi jih bilo treba razvijati, uvajati in uporabljati na način, ki varuje okolje, zmanjšuje njihov okoljski odtis in ga popravlja, prispeva k zelenemu prehodu ter podpira doseganje ciljev podnebne nevtralnosti in krožnega gospodarstva.

| (34) | Za namene te uredbe bi morali biti razvijalci, uvajalci in uporabniki v obsegu, v katerem so vključeni v razvoj, uvedbo ali uporabo zadevne umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, za katero šteje, da ima visoko tveganje, odgovorni za vsakršno povzročeno okoljsko škodo v skladu z veljavnimi pravili o okoljski odgovornosti. |
| --- | --- |

(34)

Za namene te uredbe bi morali biti razvijalci, uvajalci in uporabniki v obsegu, v katerem so vključeni v razvoj, uvedbo ali uporabo zadevne umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, za katero šteje, da ima visoko tveganje, odgovorni za vsakršno povzročeno okoljsko škodo v skladu z veljavnimi pravili o okoljski odgovornosti.

| (35) | Te tehnologije bi bilo treba razvijati, uvajati in uporabljati tudi z mislijo na doseganje okoljskih ciljev v skladu z obveznostmi iz veljavnega prava Unije, kot so zmanjšanje nastajanja odpadkov, zmanjšanje ogljičnega odtisa ter boj proti podnebnim spremembam in ohranjanje okolja, njihov potencial na teh področjih pa bi bilo treba povečati in proučiti z raziskovalnimi in inovacijskimi projekti. Zato bi morale Unija in države članice mobilizirati sredstva za komunikacijo ter upravne in finančne vire za podporo takim projektom in naložbe vanje. |
| --- | --- |

(35)

Te tehnologije bi bilo treba razvijati, uvajati in uporabljati tudi z mislijo na doseganje okoljskih ciljev v skladu z obveznostmi iz veljavnega prava Unije, kot so zmanjšanje nastajanja odpadkov, zmanjšanje ogljičnega odtisa ter boj proti podnebnim spremembam in ohranjanje okolja, njihov potencial na teh področjih pa bi bilo treba povečati in proučiti z raziskovalnimi in inovacijskimi projekti. Zato bi morale Unija in države članice mobilizirati sredstva za komunikacijo ter upravne in finančne vire za podporo takim projektom in naložbe vanje.

| (36) | Projekte, povezane s potencialom umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije za reševanje okoljskih vprašanj, bi bilo treba izvajati na podlagi orodij za odgovorne raziskave in inovacije, da se že od začetka zagotovi njihova skladnost z etičnimi načeli. |
| --- | --- |

(36)

Projekte, povezane s potencialom umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije za reševanje okoljskih vprašanj, bi bilo treba izvajati na podlagi orodij za odgovorne raziskave in inovacije, da se že od začetka zagotovi njihova skladnost z etičnimi načeli.

| (37) | Vsa umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija, ki se razvijajo, uvajajo ali uporabljajo v Uniji, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, bi morale v celoti spoštovati pravico državljanov Unije do zasebnosti in varstva osebnih podatkov. Zlasti bi morali biti njihov razvoj, uvedba in uporaba v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3). |
| --- | --- |

(37)

Vsa umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija, ki se razvijajo, uvajajo ali uporabljajo v Uniji, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, bi morale v celoti spoštovati pravico državljanov Unije do zasebnosti in varstva osebnih podatkov. Zlasti bi morali biti njihov razvoj, uvedba in uporaba v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3).

| (38) | Pri uporabi tehnologij daljinskega prepoznavanja, kot je prepoznavanje biometričnih značilnosti, zlasti prepoznavanje obraza, za samodejno identifikacijo posameznikov bi bilo treba ustrezno upoštevati zlasti etične omejitve uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo. Kadar javni organi uporabljajo te tehnologije iz razlogov bistvenega javnega interesa, in sicer za zagotavljanje varnosti posameznikov in reševanje nacionalnih izrednih razmer, ne pa za zagotavljanje varnosti nepremičnin, bi bilo treba uporabo vedno razkriti, morala bi biti sorazmerna, ciljno usmerjena in omejena na posebne cilje ter časovno omejena v skladu s pravom Unije in ob ustreznem upoštevanju človekovega dostojanstva in avtonomije ter temeljnih pravic iz Listine. Merila in omejitve za to uporabo bi morala biti predmet sodnega in demokratičnega nadzora ter razprav, v katerih bi sodelovala civilna družba; |
| --- | --- |

(38)

Pri uporabi tehnologij daljinskega prepoznavanja, kot je prepoznavanje biometričnih značilnosti, zlasti prepoznavanje obraza, za samodejno identifikacijo posameznikov bi bilo treba ustrezno upoštevati zlasti etične omejitve uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo. Kadar javni organi uporabljajo te tehnologije iz razlogov bistvenega javnega interesa, in sicer za zagotavljanje varnosti posameznikov in reševanje nacionalnih izrednih razmer, ne pa za zagotavljanje varnosti nepremičnin, bi bilo treba uporabo vedno razkriti, morala bi biti sorazmerna, ciljno usmerjena in omejena na posebne cilje ter časovno omejena v skladu s pravom Unije in ob ustreznem upoštevanju človekovega dostojanstva in avtonomije ter temeljnih pravic iz Listine. Merila in omejitve za to uporabo bi morala biti predmet sodnega in demokratičnega nadzora ter razprav, v katerih bi sodelovala civilna družba;

| (39) | Upravljanje, ki temelji na ustreznih standardih, krepi varnost ter spodbuja večje zaupanje državljanov v razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo. |
| --- | --- |

(39)

Upravljanje, ki temelji na ustreznih standardih, krepi varnost ter spodbuja večje zaupanje državljanov v razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo.

| (40) | Javni organi bi morali pred uvedbo tehnologij z visokim tveganjem, ki podpirajo odločitve, sprejete v javnem sektorju, in ki neposredno in močno vplivajo na pravice in obveznosti državljanov, izvesti ocene učinka v zvezi s temeljnimi pravicami. |
| --- | --- |

(40)

Javni organi bi morali pred uvedbo tehnologij z visokim tveganjem, ki podpirajo odločitve, sprejete v javnem sektorju, in ki neposredno in močno vplivajo na pravice in obveznosti državljanov, izvesti ocene učinka v zvezi s temeljnimi pravicami.

| (41) | Med obstoječimi ustreznimi standardi upravljanja so na primer Etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco, ki jih je pripravila strokovna skupina na visoki ravni za umetno inteligenco, ki jo je ustanovila Evropska komisija, in drugi tehnični standardi, kot so tisti, ki so jih na evropski ravni sprejeli Evropski odbor za standardizacijo (CEN), Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo (Cenelec) in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI), na mednarodni ravni pa Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO) ter Inštitut inženirjev elektrotehnike in elektronike (IEEE). |
| --- | --- |

(41)

Med obstoječimi ustreznimi standardi upravljanja so na primer Etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco, ki jih je pripravila strokovna skupina na visoki ravni za umetno inteligenco, ki jo je ustanovila Evropska komisija, in drugi tehnični standardi, kot so tisti, ki so jih na evropski ravni sprejeli Evropski odbor za standardizacijo (CEN), Evropski odbor za elektrotehnično standardizacijo (Cenelec) in Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI), na mednarodni ravni pa Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO) ter Inštitut inženirjev elektrotehnike in elektronike (IEEE).

| (42) | Ker sta izmenjava podatkov med več udeleženci in način, kako jih ti uporabljajo, občutljiva, bi bilo treba razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije urediti z ustreznimi pravili, standardi in protokoli, v katerih bi se upoštevale zahteve glede kakovosti, celovitosti, varnosti, zanesljivosti, zasebnosti in nadzora. Strategija upravljanja podatkov bi morala biti usmerjena v obdelavo takih podatkov, njihovo izmenjavo in dostop do njih, vključno z njihovim ustreznim upravljanjem, preverljivostjo in sledljivostjo, ter zagotavljati ustrezno varstvo podatkov, ki se nanašajo na ranljive skupine, vključno z invalidi, pacienti, otroki, pripadniki manjšin in migranti, ali druge skupine, ki tvegajo izključitev. Poleg tega bi morali imeti razvijalci, uvajalci in uporabniki po potrebi možnost, da se pri oceni naborov podatkov, ki jih uporabljajo za povečanje zanesljivosti tehnologij, ki jih razvijajo, uvajajo in uporabljajo, zanesejo na ključne kazalnike uspešnosti. |
| --- | --- |

(42)

Ker sta izmenjava podatkov med več udeleženci in način, kako jih ti uporabljajo, občutljiva, bi bilo treba razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije urediti z ustreznimi pravili, standardi in protokoli, v katerih bi se upoštevale zahteve glede kakovosti, celovitosti, varnosti, zanesljivosti, zasebnosti in nadzora. Strategija upravljanja podatkov bi morala biti usmerjena v obdelavo takih podatkov, njihovo izmenjavo in dostop do njih, vključno z njihovim ustreznim upravljanjem, preverljivostjo in sledljivostjo, ter zagotavljati ustrezno varstvo podatkov, ki se nanašajo na ranljive skupine, vključno z invalidi, pacienti, otroki, pripadniki manjšin in migranti, ali druge skupine, ki tvegajo izključitev. Poleg tega bi morali imeti razvijalci, uvajalci in uporabniki po potrebi možnost, da se pri oceni naborov podatkov, ki jih uporabljajo za povečanje zanesljivosti tehnologij, ki jih razvijajo, uvajajo in uporabljajo, zanesejo na ključne kazalnike uspešnosti.

| (43) | Države članice bi morale imenovati neodvisen upravni organ, ki bo deloval kot nadzorni organ. Zlasti bi moral biti vsak nacionalni nadzorni organ odgovoren za opredelitev umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, ki se glede na merila za oceno tveganja iz te uredbe štejejo za tehnologije z visokim tveganjem, ter za ocenjevanje in spremljanje skladnosti teh tehnologij z obveznostmi iz te uredbe. |
| --- | --- |

(43)

Države članice bi morale imenovati neodvisen upravni organ, ki bo deloval kot nadzorni organ. Zlasti bi moral biti vsak nacionalni nadzorni organ odgovoren za opredelitev umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, ki se glede na merila za oceno tveganja iz te uredbe štejejo za tehnologije z visokim tveganjem, ter za ocenjevanje in spremljanje skladnosti teh tehnologij z obveznostmi iz te uredbe.

| (44) | Vsak nacionalni nadzorni organ bi moral prav tako prevzeti odgovornost za dobro upravljanje teh tehnologij pod vodstvom Komisije in/ali vseh ustreznih institucij, organov, uradov ali agencij Unije, ki se lahko imenujejo v ta namen. Zato imajo ti organi pomembno vlogo pri spodbujanju zaupanja državljanov Unije in njihove varnosti ter omogočanju demokratične, pluralistične in pravične družbe. |
| --- | --- |

(44)

Vsak nacionalni nadzorni organ bi moral prav tako prevzeti odgovornost za dobro upravljanje teh tehnologij pod vodstvom Komisije in/ali vseh ustreznih institucij, organov, uradov ali agencij Unije, ki se lahko imenujejo v ta namen. Zato imajo ti organi pomembno vlogo pri spodbujanju zaupanja državljanov Unije in njihove varnosti ter omogočanju demokratične, pluralistične in pravične družbe.

| (45) | Za namene ocenjevanja tehnologij z visokim tveganjem v skladu s to uredbo in spremljanja njihove skladnosti z njo bi morali nacionalni nadzorni organi po potrebi sodelovati z organi, pristojnimi za ocenjevanje in spremljanje teh tehnologij ter zagotavljanje njihove skladnosti s sektorsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(45)

Za namene ocenjevanja tehnologij z visokim tveganjem v skladu s to uredbo in spremljanja njihove skladnosti z njo bi morali nacionalni nadzorni organi po potrebi sodelovati z organi, pristojnimi za ocenjevanje in spremljanje teh tehnologij ter zagotavljanje njihove skladnosti s sektorsko zakonodajo.

| (46) | Nacionalni nadzorni organi bi morali obsežno in redno sodelovati med seboj in z Evropsko komisijo ter drugimi ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, da bi zagotavljali usklajeno čezmejno ukrepanje ter omogočali dosleden razvoj, uvedbo in uporabo teh tehnologij v Uniji v skladu z etičnimi načeli in pravnimi obveznostmi iz te uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Nacionalni nadzorni organi bi morali obsežno in redno sodelovati med seboj in z Evropsko komisijo ter drugimi ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, da bi zagotavljali usklajeno čezmejno ukrepanje ter omogočali dosleden razvoj, uvedbo in uporabo teh tehnologij v Uniji v skladu z etičnimi načeli in pravnimi obveznostmi iz te uredbe.

| (47) | V okviru takšnega sodelovanja in za doseganje popolne harmonizacije na ravni Unije bi morali nacionalni nadzorni organi pomagati Komisiji pri pripravi skupnega in izčrpnega seznama umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije z visokim tveganjem, v skladu z merili iz te uredbe in njene priloge. Poleg tega bi bilo treba oblikovati postopek izdaje evropskega certifikata o etnični skladnosti, vključno s prostovoljnim postopkom prijave za vse razvijalce, uvajalce ali uporabnike tehnologij, ki ne štejejo za zelo tvegane, vendar se za njih želi potrditi skladnost s to uredbo. |
| --- | --- |

(47)

V okviru takšnega sodelovanja in za doseganje popolne harmonizacije na ravni Unije bi morali nacionalni nadzorni organi pomagati Komisiji pri pripravi skupnega in izčrpnega seznama umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije z visokim tveganjem, v skladu z merili iz te uredbe in njene priloge. Poleg tega bi bilo treba oblikovati postopek izdaje evropskega certifikata o etnični skladnosti, vključno s prostovoljnim postopkom prijave za vse razvijalce, uvajalce ali uporabnike tehnologij, ki ne štejejo za zelo tvegane, vendar se za njih želi potrditi skladnost s to uredbo.

| (48) | Nacionalni nadzorni organi bi morali zagotoviti sodelovanje čim večjega števila deležnikov, kot so gospodarska panoga, podjetja, socialni partnerji, raziskovalci, potrošniki in organizacije civilne družbe, ter zagotoviti pluralističen forum za razmislek in izmenjavo stališč, da bi oblikovali razumljive in točne sklepe za usmerjanje, kako je treba zakonsko urediti upravljanje. |
| --- | --- |

(48)

Nacionalni nadzorni organi bi morali zagotoviti sodelovanje čim večjega števila deležnikov, kot so gospodarska panoga, podjetja, socialni partnerji, raziskovalci, potrošniki in organizacije civilne družbe, ter zagotoviti pluralističen forum za razmislek in izmenjavo stališč, da bi oblikovali razumljive in točne sklepe za usmerjanje, kako je treba zakonsko urediti upravljanje.

| (49) | Nacionalni nadzorni organi bi morali zagotoviti sodelovanje čim večjega števila deležnikov, kot so gospodarska panoga, podjetja, socialni partnerji, raziskovalci, potrošniki in organizacije civilne družbe, ter zagotoviti pluralističen forum za razmislek in izmenjavo stališč, da bi olajšali sodelovanje z deležniki in med njimi, zlasti z akademskim svetom, raziskovalci, panogo, civilno družbo in posameznimi strokovnjaki, da bi oblikovali razumljive in točne sklepe za usmerjanje, kako je treba zakonsko urediti upravljanje. |
| --- | --- |

(49)

Nacionalni nadzorni organi bi morali zagotoviti sodelovanje čim večjega števila deležnikov, kot so gospodarska panoga, podjetja, socialni partnerji, raziskovalci, potrošniki in organizacije civilne družbe, ter zagotoviti pluralističen forum za razmislek in izmenjavo stališč, da bi olajšali sodelovanje z deležniki in med njimi, zlasti z akademskim svetom, raziskovalci, panogo, civilno družbo in posameznimi strokovnjaki, da bi oblikovali razumljive in točne sklepe za usmerjanje, kako je treba zakonsko urediti upravljanje.

| (50) | Poleg tega bi morali ti nacionalni nadzorni organi zagotavljati strokovne upravne smernice in podporo razvijalcem, uvajalcem in uporabnikom, zlasti malim in srednjim ali zagonskim podjetjem, ki se srečujejo z izzivi v zvezi s spoštovanjem etičnih načel in pravnih obveznosti iz te uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Poleg tega bi morali ti nacionalni nadzorni organi zagotavljati strokovne upravne smernice in podporo razvijalcem, uvajalcem in uporabnikom, zlasti malim in srednjim ali zagonskim podjetjem, ki se srečujejo z izzivi v zvezi s spoštovanjem etičnih načel in pravnih obveznosti iz te uredbe.

| (51) | Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki se lahko imenujejo v ta namen, bi morali pripraviti zavezujoče smernice za metodologijo, ki naj jo pri oceni skladnosti uporabi nacionalni nadzorni organ. |
| --- | --- |

(51)

Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki se lahko imenujejo v ta namen, bi morali pripraviti zavezujoče smernice za metodologijo, ki naj jo pri oceni skladnosti uporabi nacionalni nadzorni organ.

| (52) | Žvižgaštvo omogoča, da se organi seznanijo z morebitnimi in dejanskimi kršitvami prava Unije, s čimer se preprečijo poškodbe ali škoda, ki bi sicer nastala. Poleg tega se s postopki prijave izboljšuje pretok informacij v podjetjih in organizacijah, s čimer se zmanjšuje tveganje, da se razvijajo pomanjkljivi ali napačni produkti ali storitve. Podjetja in organizacije, ki razvijajo, uvajajo ali uporabljajo umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, vključno s podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, bi morali vzpostaviti kanale za prijavo, osebe, ki prijavijo kršitve, pa bi bilo treba zaščititi pred povračilnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(52)

Žvižgaštvo omogoča, da se organi seznanijo z morebitnimi in dejanskimi kršitvami prava Unije, s čimer se preprečijo poškodbe ali škoda, ki bi sicer nastala. Poleg tega se s postopki prijave izboljšuje pretok informacij v podjetjih in organizacijah, s čimer se zmanjšuje tveganje, da se razvijajo pomanjkljivi ali napačni produkti ali storitve. Podjetja in organizacije, ki razvijajo, uvajajo ali uporabljajo umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, vključno s podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, bi morali vzpostaviti kanale za prijavo, osebe, ki prijavijo kršitve, pa bi bilo treba zaščititi pred povračilnimi ukrepi.

| (53) | Hiter razvoj umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, ter tehničnega strojnega učenja, postopkov sklepanja in drugih tehnologij, na katerih ta razvoj temelji, je nepredvidljiv. Zato je ustrezno in nujno, da se vzpostavi mehanizem pregleda, v skladu s katerim mora Komisija poleg poročanja o uporabi te uredbe pošiljati redna poročila o morebitni spremembi njenega področja uporabe. |
| --- | --- |

(53)

Hiter razvoj umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, ter tehničnega strojnega učenja, postopkov sklepanja in drugih tehnologij, na katerih ta razvoj temelji, je nepredvidljiv. Zato je ustrezno in nujno, da se vzpostavi mehanizem pregleda, v skladu s katerim mora Komisija poleg poročanja o uporabi te uredbe pošiljati redna poročila o morebitni spremembi njenega področja uporabe.

| (54) | Ker cilja te uredbe, tj. vzpostaviti skupni regulativni okvir etičnih načel in pravnih obveznosti za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(54)

Ker cilja te uredbe, tj. vzpostaviti skupni regulativni okvir etičnih načel in pravnih obveznosti za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (55) | Usklajevanje na ravni Unije iz te uredbe bi najbolje dosegla Komisija in/ali vse morebitne ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, imenovane v tem okviru, da se prepreči razdrobljenost in zagotovi usklajeno izvrševanje te uredbe. Zato bi morala biti Komisija zadolžena za iskanje ustrezne rešitve za strukturiranje takšnega usklajevanja na ravni Unije, da bi uskladili mandate in ukrepe nacionalnih nadzornih organov v vsaki državi članici, in sicer v zvezi z oceno tveganja umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vzpostavitvijo skupnega okvira za upravljanje razvoja, uvedbe in uporabe te tehnologije, oblikovanjem in izdajanjem potrdil o skladnosti z etičnimi načeli in pravnimi obveznostmi iz te uredbe, podpiranjem rednih izmenjav z ustreznimi deležniki in civilno družbo po vsem svetu ter oblikovanjem centra strokovnega znanja, ki bo združeval akademski svet, raziskave, panogo in posamezne strokovnjake na ravni Unije za spodbujanje izmenjave znanja in tehnične strokovnosti ter spodbujanje pristopa Unije prek mednarodnega sodelovanja in zagotavljanje doslednega svetovnega odziva na priložnosti in tveganja tovrstne tehnologije. |
| --- | --- |

(55)

Usklajevanje na ravni Unije iz te uredbe bi najbolje dosegla Komisija in/ali vse morebitne ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, imenovane v tem okviru, da se prepreči razdrobljenost in zagotovi usklajeno izvrševanje te uredbe. Zato bi morala biti Komisija zadolžena za iskanje ustrezne rešitve za strukturiranje takšnega usklajevanja na ravni Unije, da bi uskladili mandate in ukrepe nacionalnih nadzornih organov v vsaki državi članici, in sicer v zvezi z oceno tveganja umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vzpostavitvijo skupnega okvira za upravljanje razvoja, uvedbe in uporabe te tehnologije, oblikovanjem in izdajanjem potrdil o skladnosti z etičnimi načeli in pravnimi obveznostmi iz te uredbe, podpiranjem rednih izmenjav z ustreznimi deležniki in civilno družbo po vsem svetu ter oblikovanjem centra strokovnega znanja, ki bo združeval akademski svet, raziskave, panogo in posamezne strokovnjake na ravni Unije za spodbujanje izmenjave znanja in tehnične strokovnosti ter spodbujanje pristopa Unije prek mednarodnega sodelovanja in zagotavljanje doslednega svetovnega odziva na priložnosti in tveganja tovrstne tehnologije.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Splošne določbe

Člen 1

Namen

Namen te uredbe je vzpostaviti celovit regulativni okvir etičnih načel in pravnih obveznosti za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije v Uniji, ki bo primeren tudi v prihodnosti.

Člen 2

Področje uporabe

Ta uredba se uporablja za umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, ki se razvijajo, uvajajo ali uporabljajo v Uniji, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo.

Člen 3

Geografski obseg

Ta uredba se uporablja za umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, če se kateri koli njihov del razvija, uvaja ali uporablja v Uniji, in sicer ne glede na to, ali se programska oprema, algoritmi ali podatki, ki jih take tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, nahajajo zunaj Unije oziroma ali imajo konkretno geografsko lokacijo ali ne.

Člen 4

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „umetna inteligenca“ pomeni sistem, ki ali v celoti temelji na programski opremi ali pa je vgrajen v strojno opremo in ki kaže inteligentno ravnanje, tako da med drugim zbira, obdeluje, preučuje in razlaga svoje okolje ter vsaj delno avtonomno dosega specifične cilje (4); |
| --- | --- |

(a)

„umetna inteligenca“ pomeni sistem, ki ali v celoti temelji na programski opremi ali pa je vgrajen v strojno opremo in ki kaže inteligentno ravnanje, tako da med drugim zbira, obdeluje, preučuje in razlaga svoje okolje ter vsaj delno avtonomno dosega specifične cilje (4);

| (b) | „avtonomija“ pomeni, da sistem umetne inteligence obratuje tako, da razlaga določene podatke in uporablja niz vnaprej določenih navodil, ne da bi ga ta omejevala, vendar je ravnanje sistema omejeno z izpolnitvijo cilja, ki mu je bil določen in v katerega je usmerjen, ter drugimi ustreznimi konstrukcijskimi odločitvami, ki jih je sprejel njegov razvijalec; |
| --- | --- |

(b)

„avtonomija“ pomeni, da sistem umetne inteligence obratuje tako, da razlaga določene podatke in uporablja niz vnaprej določenih navodil, ne da bi ga ta omejevala, vendar je ravnanje sistema omejeno z izpolnitvijo cilja, ki mu je bil določen in v katerega je usmerjen, ter drugimi ustreznimi konstrukcijskimi odločitvami, ki jih je sprejel njegov razvijalec;

| (c) | „robotika“ pomeni tehnologije, ki omogočajo, da večnamenski stroji, ki se samodejno upravljajo in jih je mogoče reprogramirati, (5) opravljajo naloge, ki so jih tradicionalno opravljali ali začeli ljudje, med drugim z umetno inteligenco ali sorodno tehnologijo; |
| --- | --- |

(c)

„robotika“ pomeni tehnologije, ki omogočajo, da večnamenski stroji, ki se samodejno upravljajo in jih je mogoče reprogramirati, (5) opravljajo naloge, ki so jih tradicionalno opravljali ali začeli ljudje, med drugim z umetno inteligenco ali sorodno tehnologijo;

| (d) | „sorodna tehnologija“ pomeni tehnologije, ki programski opremi omogočajo, da delno ali popolnoma avtonomno upravlja fizični ali virtualni postopek, tehnologije, ki lahko zaznajo biometrične, genetske ali druge podatke, ter tehnologije, ki posnemajo ali kako drugače uporabljajo človekove značilnosti; |
| --- | --- |

(d)

„sorodna tehnologija“ pomeni tehnologije, ki programski opremi omogočajo, da delno ali popolnoma avtonomno upravlja fizični ali virtualni postopek, tehnologije, ki lahko zaznajo biometrične, genetske ali druge podatke, ter tehnologije, ki posnemajo ali kako drugače uporabljajo človekove značilnosti;

| (e) | „visoko tveganje“ pomeni znatno tveganje, da bodo razvoj, uvedba in uporaba umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije povzročili poškodbe ali škodo posameznikom ali družbi v nasprotju s temeljnimi pravicami in varnostnimi pravili, ki jih določa pravo Unije, ob upoštevanju njihove specifične uporabe ali namena, sektorja, v katerem se razvijejo, uvajajo ali uporabljajo, in resnost poškodb ali škode, ki se lahko pričakujejo; |
| --- | --- |

(e)

„visoko tveganje“ pomeni znatno tveganje, da bodo razvoj, uvedba in uporaba umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije povzročili poškodbe ali škodo posameznikom ali družbi v nasprotju s temeljnimi pravicami in varnostnimi pravili, ki jih določa pravo Unije, ob upoštevanju njihove specifične uporabe ali namena, sektorja, v katerem se razvijejo, uvajajo ali uporabljajo, in resnost poškodb ali škode, ki se lahko pričakujejo;

| (f) | „razvoj“ pomeni zasnovo in načrtovanje algoritmov, pisanje in načrtovanje programske opreme ali zbiranje, shranjevanje in upravljanje podatkov za namene oblikovanja ali učenja umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije ali za namene oblikovanja nove aplikacije za obstoječo umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo; |
| --- | --- |

(f)

„razvoj“ pomeni zasnovo in načrtovanje algoritmov, pisanje in načrtovanje programske opreme ali zbiranje, shranjevanje in upravljanje podatkov za namene oblikovanja ali učenja umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije ali za namene oblikovanja nove aplikacije za obstoječo umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo;

| (g) | „razvijalec“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki sprejema odločitve, s katerimi se določa in upravlja potek ali način razvoja umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije; |
| --- | --- |

(g)

„razvijalec“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki sprejema odločitve, s katerimi se določa in upravlja potek ali način razvoja umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije;

| (h) | „uvedba“ pomeni omogočanje delovanja in upravljanje umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, ter njihovo dajanje na trg ali siceršnje zagotavljanje njihove razpoložljivosti za uporabnike; |
| --- | --- |

(h)

„uvedba“ pomeni omogočanje delovanja in upravljanje umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, ter njihovo dajanje na trg ali siceršnje zagotavljanje njihove razpoložljivosti za uporabnike;

| (i) | „uvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki sodeluje pri konkretnem uvajanju umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije in ima nadzorno ali upravljavsko funkcijo, tako da sprejema odločitve, nadzira tveganje in ima koristi od uvedbe teh tehnologij; |
| --- | --- |

(i)

„uvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki sodeluje pri konkretnem uvajanju umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije in ima nadzorno ali upravljavsko funkcijo, tako da sprejema odločitve, nadzira tveganje in ima koristi od uvedbe teh tehnologij;

| (j) | „uporaba“ pomeni katero koli dejanje v zvezi z umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, ki ni razvoj ali uvedba; |
| --- | --- |

(j)

„uporaba“ pomeni katero koli dejanje v zvezi z umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, ki ni razvoj ali uvedba;

| (k) | „uporabnik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo uporablja za namene, ki ne zajemajo razvoja ali uvedbe; |
| --- | --- |

(k)

„uporabnik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo uporablja za namene, ki ne zajemajo razvoja ali uvedbe;

| (l) | „predsodek“ pomeni pristransko osebno ali družbeno dojemanje osebe ali skupine oseb na podlagi njihovih osebnih lastnosti; |
| --- | --- |

(l)

„predsodek“ pomeni pristransko osebno ali družbeno dojemanje osebe ali skupine oseb na podlagi njihovih osebnih lastnosti;

| (m) | „diskriminacija“ pomeni vsako različno obravnavanje osebe ali skupine oseb na podlagi, ki ni objektivno ali razumno utemeljena in je zato prepovedana s pravom Unije; |
| --- | --- |

(m)

„diskriminacija“ pomeni vsako različno obravnavanje osebe ali skupine oseb na podlagi, ki ni objektivno ali razumno utemeljena in je zato prepovedana s pravom Unije;

| (n) | „poškodba ali škoda“ tudi, kadar je posledica sovražnega govora, predsodkov, diskriminacije ali stigmatizacije, pomeni fizično ali duševno poškodbo, materialno ali nematerialno škodo, kot so finančna ali gospodarska izguba, izguba zaposlitve ali možnosti za izobraževanje, neupravičeno omejevanje svobodne izbire ali svobode izražanja ter vsako kršitev prava Unije, ki škodi osebi; |
| --- | --- |

(n)

„poškodba ali škoda“ tudi, kadar je posledica sovražnega govora, predsodkov, diskriminacije ali stigmatizacije, pomeni fizično ali duševno poškodbo, materialno ali nematerialno škodo, kot so finančna ali gospodarska izguba, izguba zaposlitve ali možnosti za izobraževanje, neupravičeno omejevanje svobodne izbire ali svobode izražanja ter vsako kršitev prava Unije, ki škodi osebi;

| (o) | „dobro upravljanje“ pomeni način zagotavljanja, da razvijalci, uvajalci in uporabniki sprejmejo in upoštevajo ustrezne in razumne standarde in protokole ravnanja, ki temeljijo na formalnem naboru pravil, postopkov in vrednot, kar jim omogoča, da ustrezno obravnavajo etična vprašanja, kadar ali preden se ta pojavijo. |
| --- | --- |

(o)

„dobro upravljanje“ pomeni način zagotavljanja, da razvijalci, uvajalci in uporabniki sprejmejo in upoštevajo ustrezne in razumne standarde in protokole ravnanja, ki temeljijo na formalnem naboru pravil, postopkov in vrednot, kar jim omogoča, da ustrezno obravnavajo etična vprašanja, kadar ali preden se ta pojavijo.

Člen 5

Etična načela v zvezi z umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo

1.   Vsa umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, se v Uniji razvijajo, uvajajo in uporabljajo v skladu s pravom Unije in ob polnem spoštovanju človekovega dostojanstva, avtonomije in varnosti ter drugih temeljnih pravice iz Listine.

2.   Vsaka obdelava osebnih podatkov pri razvoju, uvedbi in uporabi umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij, vključno z osebnimi podatki, pridobljenimi iz neosebnih in biometričnih podatkov, se izvede v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES.

3.   Unija in njene države članice spodbujajo raziskovalne projekte za zagotavljanje rešitev na podlagi umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, katerih cilj je spodbujati socialno vključenost, demokracijo, pluralnost, solidarnost, pravičnost, enakost in sodelovanje.

Poglavje II

Poglavje II

Obveznosti za tehnologije z visokim tveganjem

Obveznosti za tehnologije z visokim tveganjem

Člen 6

Obveznosti za tehnologije z visokim tveganjem

1.   Določbe tega poglavja se uporabljajo le za umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, ki se razvijajo, uvajajo ali uporabljajo v Uniji in veljajo za tehnologije z visokim tveganjem, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo.

2.   Vsa umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, se razvijajo, uvedejo in uporabljajo na način, ki zagotavlja, da niso v nasprotju z etičnimi načeli iz te uredbe.

Člen 7

Umetna inteligenca, ki je osredotočena na človeka in jo je ustvaril človek

1.   Vse tehnologije umetne inteligence z visokim tveganjem, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, se razvijajo, uvajajo in uporabljajo na način, ki vedno zagotavlja popoln človeški nadzor.

2.   Tehnologije iz odstavka 1 se razvijajo, uvajajo in uporabljajo tako, da lahko človek po potrebi ponovno prevzame popolni nadzor, tudi s spremembo ali zaustavitvijo teh tehnologij.

Člen 8

Varnost, preglednost in odgovornost

1.   Vsa umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, se razvijajo, uvajajo in uporabljajo na način, ki zagotavlja, da se:

| (a) | razvijajo, uvajajo in uporabljajo prožno, da se z njimi ob upoštevanju minimalnih izhodišč kibernetske varnosti sorazmerno ugotovljenemu tveganju zagotavlja ustrezna raven varnosti, ki preprečuje, da bi se morebitne tehnične šibke točke izkoriščale za zlonamerne ali nezakonite namene; |
| --- | --- |

(a)

razvijajo, uvajajo in uporabljajo prožno, da se z njimi ob upoštevanju minimalnih izhodišč kibernetske varnosti sorazmerno ugotovljenemu tveganju zagotavlja ustrezna raven varnosti, ki preprečuje, da bi se morebitne tehnične šibke točke izkoriščale za zlonamerne ali nezakonite namene;

| (b) | razvijajo, uvajajo in uporabljajo na varen način, ki zagotavlja, da so vzpostavljeni zaščitni ukrepi, ki vključujejo rezervni načrt in ukrepe v primeru varnostnega tveganja; |
| --- | --- |

(b)

razvijajo, uvajajo in uporabljajo na varen način, ki zagotavlja, da so vzpostavljeni zaščitni ukrepi, ki vključujejo rezervni načrt in ukrepe v primeru varnostnega tveganja;

| (c) | razvijajo, uvajajo in uporabljajo na način, ki zagotavlja zanesljivo delovanje, kot ga razumno pričakuje uporabnik, kar zadeva doseganje ciljev in izvajanje dejavnosti, za katere so bile zasnovane, med drugim z zagotavljanjem, da so vsi postopki ponovljivi; |
| --- | --- |

(c)

razvijajo, uvajajo in uporabljajo na način, ki zagotavlja zanesljivo delovanje, kot ga razumno pričakuje uporabnik, kar zadeva doseganje ciljev in izvajanje dejavnosti, za katere so bile zasnovane, med drugim z zagotavljanjem, da so vsi postopki ponovljivi;

| (d) | razvijajo, uvajajo in uporabljajo na način, ki zagotavlja, da je izpolnjevanje ciljev in dejavnosti posameznih tehnologij točno; če občasnih netočnosti ni mogoče preprečiti, sistem po možnosti uvajalce in uporabnike na ustrezne načine opozori na verjetnost napak in nepravilnosti; |
| --- | --- |

(d)

razvijajo, uvajajo in uporabljajo na način, ki zagotavlja, da je izpolnjevanje ciljev in dejavnosti posameznih tehnologij točno; če občasnih netočnosti ni mogoče preprečiti, sistem po možnosti uvajalce in uporabnike na ustrezne načine opozori na verjetnost napak in nepravilnosti;

| (e) | razvijajo, uvajajo in uporabljajo na zlahka razložljiv način, s čimer se zagotovi, da je mogoče izvesti pregled tehničnih postopkov tehnologij; |
| --- | --- |

(e)

razvijajo, uvajajo in uporabljajo na zlahka razložljiv način, s čimer se zagotovi, da je mogoče izvesti pregled tehničnih postopkov tehnologij;

| (f) | razvijajo, uvajajo in uporabljajo tako, da uporabnike obvestijo, da imajo stik s sistemi umetne inteligence, ter da lahko razvijalcem, uvajalcem in uporabnikom umetne inteligence ustrezno in celovito razkrijejo svoje zmogljivosti, natančnost in omejitve; |
| --- | --- |

(f)

razvijajo, uvajajo in uporabljajo tako, da uporabnike obvestijo, da imajo stik s sistemi umetne inteligence, ter da lahko razvijalcem, uvajalcem in uporabnikom umetne inteligence ustrezno in celovito razkrijejo svoje zmogljivosti, natančnost in omejitve;

| (g) | v skladu s členom 6 te uredbe razvijajo, uvajajo in uporabljajo na način, ki v primeru neskladnosti z varnostnimi značilnostmi iz pododstavkov (a) do (g) omogoča, da se začasno onemogoči delovanje zadevnih funkcionalnosti in da se ponovno vzpostavijo predhodne varne funkcionalnosti. |
| --- | --- |

(g)

v skladu s členom 6 te uredbe razvijajo, uvajajo in uporabljajo na način, ki v primeru neskladnosti z varnostnimi značilnostmi iz pododstavkov (a) do (g) omogoča, da se začasno onemogoči delovanje zadevnih funkcionalnosti in da se ponovno vzpostavijo predhodne varne funkcionalnosti.

2.   Tehnologije iz odstavka 1 tega člena, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, se v skladu s členom 6(1) razvijajo, uvajajo in uporabljajo pregledno in sledljivo, tako da so njihovi elementi, postopki in faze dokumentirani v skladu z najvišjimi možnimi in veljavnimi standardi ter da lahko nacionalni nadzorni organi iz člena 18 ocenijo skladnost teh tehnologij z obveznostmi iz te uredbe. Razvijalec, uvajalec ali uporabnik teh tehnologij je zlasti odgovoren za skladnost z varnostnimi značilnostmi iz odstavka 1 in jo je sposoben dokazati.

3.   Razvijalec, uvajalec ali uporabnik tehnologij iz odstavka 1 tega člena zagotovi, da lahko nacionalni nadzorni organi iz člena 18 ali po potrebi drugi nacionalni ali evropski sektorski nadzorni organi revidirajo ukrepe, ki so bili sprejeti za zagotavljanje skladnosti z varnostnimi značilnostmi iz odstavka 1 tega člena.

Člen 9

Nepristranskost in nediskriminacija

1.   Vsa programska oprema, algoritmi ali podatki, ki jih uporabljajo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija z visokim tveganjem uporabljajo ali se s temi tehnologijami pridobivajo, pri čemer se te tehnologije razvijajo, uvajajo ali uporabljajo v Uniji, so nepristranski in brez poseganja v odstavek 2 ne diskriminirajo na podlagi, kot je rasa, spol, spolna usmerjenost, nosečnost, invalidnost, fizične ali genetske značilnosti, starost, pripadnost narodni manjšini, etnično ali socialno poreklo, jezik, vera ali prepričanje, politična stališča ali državljanska udeležba, državljanstvo, osebno stanje ali ekonomski položaj, izobrazba ali vpis v kazensko evidenco.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 ter brez poseganja v pravo Unije, ki ureja nezakonito diskriminacijo, je lahko vsako drugačno obravnavanje oseb ali skupin oseb utemeljeno le v primeru objektivnega, razumnega in legitimnega cilja, ki je tako sorazmeren in tudi nujen, ter če ni nobene druge možnosti, ki bi manj posegala v načelo enakega obravnavanja.

Člen 10

Družbena odgovornost in enakost spolov

Vsa umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija z visokim tveganjem, ki se razvijajo, uvajajo ali uporabljajo v Uniji, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, se razvijajo, uvajajo in uporabljajo v skladu z ustreznim pravom, načeli in vrednotami Unije, in sicer na način, ki ne posega v volitve ali ne prispeva k širjenju dezinformacij, spoštuje delavske pravice, spodbuja kakovostno izobraževanje in digitalno pismenost, ne povečuje razlik med spoloma s preprečevanjem enakih možnosti za vse in ni v nasprotju s pravicami intelektualne lastnine ter omejitvami in izjemami na tem področju.

Člen 11

Okoljska trajnostnost

Nacionalni nadzorni organi iz člena 18 ali po potrebi drugi nacionalni ali evropski sektorski nadzorni organi presojajo okoljsko trajnostnost vse umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, in zagotavljajo, da se sprejmejo ukrepi za zmanjšanje ali odpravo njihovega splošnega vpliva na naravne vire, porabo energije, nastajanje odpadkov, ogljični odtis, izredne razmere zaradi podnebnih sprememb in degradacijo okolja, s katerimi se zagotovi skladnost z veljavnim pravom Unije ali nacionalnim pravom, pa tudi z drugimi mednarodnimi okoljskimi zavezami, ki jih je Unija sprejela.

Člen 12

Spoštovanje zasebnosti in varstvo osebnih podatkov

Uporaba in zbiranje biometričnih podatkov za namene identifikacije na daljavo na javnem mestu, kot je biometrično prepoznavanje ali prepoznavanje obraza, vključujeta določena tveganja za človekove pravice in to uvajajo in uporabljajo le javni organi držav članic za namene v bistvenem javnem interesu. Ti organi zagotovijo, da se uvedba ali uporaba tega razkrije javnosti in da je sorazmerna, ciljno usmerjena in omejena na določen cilj in lokacijo ter časovno omejena v skladu s pravom Unije in nacionalnim pravom, zlasti z Uredbo (EU) 2016/679 in Direktivo 2002/58/ES, ter da se pri tem ustrezno upoštevajo človekovo dostojanstvo in avtonomija ter človekove pravice iz Listine, in sicer pravica do zasebnosti in varstva osebnih podatkov.

Člen 13

Pravica do odškodnine

Vsaka fizična ali pravna oseba ima pravico, da zahteva odškodnino za poškodbo ali škodo, ki jo je utrpela zaradi razvoja, uvajanja in uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije z visokim tveganjem, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, pri čemer se je kršilo pravo Unije in obveznosti iz te uredbe.

Člen 14

Ocena tveganja

1.   Umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, se za namene te uredbe štejejo za tehnologije z visokim tveganjem, če po oceni tveganja na podlagi objektivnih meril, kot so njihova specifična uporaba ali namen, sektor, v katerem se razvijajo, uvajajo ali uporabljajo, ter resnost poškodbe ali škode, ki jih lahko povzročijo, njihov razvoj, uvedba ali uporaba vključujejo veliko tveganje, da povzročijo poškodbe ali škodo posameznikom ali družbi, v nasprotju s temeljnimi pravicami in varnostnimi pravili, določenimi s pravom Unije.

2.   Oceno tveganja umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, brez poseganja v veljavno sektorsko zakonodajo na podlagi objektivnih meril iz odstavka 1 tega člena ter izčrpnega in kumulativnega seznama iz priloge k tej uredbi izvedejo nacionalni nadzorni organi iz člena 18, njihovo delo pa usklajuje Komisija in/ali druge ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki se lahko imenujejo v ta namen v okviru sodelovanja.

3.   Komisija v sodelovanju z nacionalnimi nadzornimi organi iz odstavka 2 z delegiranimi akti v skladu s členom 20 pripravi skupni seznam tehnologij, ki so v Uniji opredeljene kot tehnologije z visokim tveganjem, in ta seznam nato posodablja.

4.   Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 20 tudi redno posodablja seznam iz priloge k tej uredbi.

Člen 15

Ocena skladnosti

1.   Umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija z visokim tveganjem so predmet ocene skladnosti z obveznostmi iz členov 6 do 12 te uredbe ter nadaljnjega spremljanja, ki ju izvajajo nacionalni nadzorni organi iz člena 18, njihovo delo pa usklajujejo Komisija in/ali druge ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki se lahko imenujejo v ta namen;

2.   Za programsko opremo, algoritme in podatke, ki jih uporabljajo tehnologije z visokim tveganjem, pri katerih je bilo ocenjeno, da izpolnjujejo obveznosti iz te uredbe v skladu z odstavkom 1, ali se s temi tehnologijami pridobivajo, se šteje, da tudi izpolnjujejo te obveznosti, razen če se ustrezni nacionalni nadzorni organ na lastno pobudo ali na zahtevo razvijalca, uvajalca ali uporabnika odloči izvesti oceno;

3.   Komisija in/ali ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki se lahko posebej imenujejo v ta namen, brez poseganja v sektorsko zakonodajo do datuma začetka veljavnosti te uredbe pripravijo zavezujoče smernice o metodologiji, ki jo morajo uporabljati nacionalni nadzorni organi pri oceni skladnosti iz odstavka 1.

Člen 16

Evropski certifikat skladnosti z etičnimi standardi

1.   V primeru pozitivne ocene skladnosti umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije z visokim tveganjem, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, ki je bila izvedena v skladu s členom 15, zadevni nacionalni nadzorni organ izda evropski certifikat skladnosti z etičnimi standardi.

2.   Vsak razvijalec, uvajalec ali uporabnik umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, ki se ne štejejo za visoko tvegane in za katere zato ne veljajo obveznosti iz členov 6 do 12 ter se ne opravita oceni tveganja in skladnost iz členov 14 in 15, lahko prav tako zaprosi za potrditev skladnosti z obveznostmi iz te uredbe ali delom teh obveznosti, če to upravičuje narava zadevne tehnologije, kot določijo nacionalni nadzorni organi. Certifikat se izda le, če ustrezni nacionalni nadzorni organ opravi oceno skladnosti in je ta ocena pozitivna.

3.   Komisija in/ali druge ustrezne institucije, organi, uradi in Agencije Unije, ki se lahko imenujejo v ta namen, za izdajo certifikata iz odstavka 2 oblikujejo postopek prijave.

Poglavje III

Poglavje III

Institucionalni nadzor

Institucionalni nadzor

Člen 17

Standardi upravljanja in smernice za izvajanje

1.   Umetna inteligenca, robotika in sorodne tehnologije, ki se razvijajo, uvajajo ali uporabljajo v Uniji, so skladne z ustreznimi standardi upravljanja, ki jih v skladu s pravom, načeli in vrednotami Unije določijo nacionalni nadzorni organi iz člena 18 v posvetovanju v ustreznimi deležniki, pri čemer njihovo delo usklajujejo Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki se lahko imenujejo v ta namen.

2.   Standardi iz odstavka 1 vključujejo nezavezujoče smernice o metodologiji za skladnost s to uredbo za razvijalce, uvajalce in uporabnike in se do datuma začetka veljavnosti te uredbe objavijo.

3.   Podatke, ki jih umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, pri čemer se ta umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija razvijajo, uvajajo ali uporabljajo v Uniji, upravljajo razvijalci, uvajalci in uporabniki v skladu z ustreznimi nacionalnimi, unijskimi in mednarodnimi pravili in standardi ter pravili in standardi drugih evropskih organizacij, pa tudi z ustreznimi panožnimi in poslovnimi protokoli. Zlasti razvijalci in uvajalci po možnosti izvajajo preverjanje kakovosti zunanjih virov podatkov, ki jih uporabljajo umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija, ter vzpostavijo nadzorne mehanizme v zvezi z njihovim zbiranjem, shranjevanjem, obdelavo in uporabo.

4.   Brez poseganja v pravice do prenosljivosti podatkov in pravice oseb, ki so z uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije pridobile podatke, so zbiranje, shranjevanje, obdelava, izmenjava in dostop do podatkov – ki jih umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, pri čemer se ta umetna inteligenca, robotika in sorodna tehnologija razvijajo, uvajajo ali uporabljajo v Uniji, – skladni z ustreznimi nacionalnimi, unijskimi in mednarodnimi pravili in standardi ter pravili in standardi drugih evropskih organizacij ter ustreznimi panožnimi in poslovnimi protokoli. Razvijalci in uvajalci zlasti zagotovijo, da se ti protokoli uporabljajo med razvojem in uvajanjem umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, in sicer z jasno opredelitvijo zahtev za obdelavo in odobritev dostopa do podatkov, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, ter namena, obsega in naslovnikov obdelave in odobritve dostopa do takih podatkov, pri čemer je vse to mogoče kadar koli revidirati in izslediti.

Člen 18

Nadzorni organi

1.   Vsaka država članica imenuje neodvisen javni organ, ki je pristojen za spremljanje uporabe te uredbe (nadzorni organ), izvajanje ocen tveganja in skladnosti ter certificiranje iz členov 14, 15 in 16, brez poseganja v sektorsko zakonodajo.

2.   Vsak nacionalni nadzorni organ prispeva k dosledni uporabi te uredbe v vsej Uniji. Nadzorni organ v vsaki državi članici v ta namen sodeluje s Komisijo in/ali drugimi ustreznimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, ki se lahko imenujejo v ta namen.

3.   Vsak nacionalni nadzorni organ deluje kot prva kontaktna točka v primerih domnevne kršitve etičnih načel in pravnih obveznosti iz te uredbe, vključno z diskriminatorno obravnavo ali kršitvijo drugih pravic, zaradi razvoja, uvedbe ali uporabe umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije. Ustrezni nacionalni nadzorni organ v teh primerih opravi oceno skladnosti, da bi podprl pravico državljanov do izpodbijanja in odškodnine.

4.   Vsak nacionalni nadzorni organ je odgovoren za nadzor nad uporabo ustreznih nacionalnih, evropskih in mednarodnih pravil in standardov upravljanja iz člena 17 na področju umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, med drugim v povezavi z največjim možnim številom ustreznih deležnikov. Nadzorni organi v vsaki državi članici v ta namen zagotavljajo forum za redno izmenjavo stališč z deležniki iz akademskega in raziskovalnega sveta, industrije in iz vrst civilne družbe ter med njimi.

5.   Vsak nacionalni nadzorni organ zagotavlja strokovne in upravne smernice in podporo v zvezi s splošnim izvajanjem prava Unije, ki se uporablja za umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo, in etičnih načel iz te uredbe, zlasti ustreznim raziskovalnim in razvojnim organizacijam ter malim in srednjim ter zagonskim podjetjem.

6.   Vsaka država članica Evropsko komisijo do ... [UL: vstaviti datum eno leto po začetku veljavnosti] uradno obvesti o pravnih določbah, ki jih sprejme v skladu s tem členom, in brez odlašanja o vseh naknadnih spremembah, ki nanje vplivajo.

7.   Države članice sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotavljanje izvajanja etičnih načel in pravnih obveznosti iz te uredbe. Države članice podpirajo ustrezne deležnike in civilno družbo na ravni Unije in nacionalni ravni pri njihovih prizadevanjih za zagotovitev pravočasnega, etičnega in dobro obveščenega odziva na nove priložnosti in izzive, zlasti čezmejne, ki se bodo pojavili s tehnološkim razvojem na področju umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije.

Člen 19

Prijava kršitev in zaščita prijaviteljev

Za prijavo kršitev te uredbe in zaščito oseb, ki te kršitve prijavijo, se uporablja Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

Člen 20

Usklajevanje na ravni Unije

1.   Komisija in/ali vse ustrezne institucije, organi, uradi in agencije Unije, ki se v ta namen imenujejo, imajo naslednje naloge:

| — | zagotoviti usklajeno oceno tveganja umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije iz člena 14, ki jo izvajajo nacionalni nadzorni organi iz člena 18 na podlagi skupnih objektivnih meril iz člena 8(1) ter seznama sektorjev z visokim tveganje in načinov uporabe ali namenov z visokim tveganjem iz priloge k tej uredbi; |
| --- | --- |

—

zagotoviti usklajeno oceno tveganja umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije iz člena 14, ki jo izvajajo nacionalni nadzorni organi iz člena 18 na podlagi skupnih objektivnih meril iz člena 8(1) ter seznama sektorjev z visokim tveganje in načinov uporabe ali namenov z visokim tveganjem iz priloge k tej uredbi;

| — | upoštevati oceno skladnost in nadaljnje spremljanje umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij z visokim tveganjem iz člena 15, ki jo izvedejo nacionalnih organi iz člena 18; |
| --- | --- |

—

upoštevati oceno skladnost in nadaljnje spremljanje umetne inteligence, robotike in sorodnih tehnologij z visokim tveganjem iz člena 15, ki jo izvedejo nacionalnih organi iz člena 18;

| — | oblikovati postopek prijave za certifikat iz člena 16, ki ga izdajo nacionalni nadzorni organi iz člena 18; |
| --- | --- |

—

oblikovati postopek prijave za certifikat iz člena 16, ki ga izdajo nacionalni nadzorni organi iz člena 18;

| — | brez poseganja v sektorsko zakonodajo pripraviti zavezujoče smernice iz člena 17(4) o metodologiji, ki jo morajo uporabljati nacionalni nadzorni organi iz člena 18; |
| --- | --- |

—

brez poseganja v sektorsko zakonodajo pripraviti zavezujoče smernice iz člena 17(4) o metodologiji, ki jo morajo uporabljati nacionalni nadzorni organi iz člena 18;

| — | usklajevati delo nacionalnih nadzornih organov iz člena 18 pri uvedbi ustreznih standardov upravljanja iz člena 17, vključno z nezavezujočimi smernicami za razvijalce, uvajalce in uporabnike za izvajanje metodologije za skladnost s to uredbo; |
| --- | --- |

—

usklajevati delo nacionalnih nadzornih organov iz člena 18 pri uvedbi ustreznih standardov upravljanja iz člena 17, vključno z nezavezujočimi smernicami za razvijalce, uvajalce in uporabnike za izvajanje metodologije za skladnost s to uredbo;

| — | sodelovati z nacionalnimi nadzornimi organi iz člena 18, kar zadeva njihov prispevek k dosledni uporabi te uredbe v vsej Uniji v skladu s členom 18(2); |
| --- | --- |

—

sodelovati z nacionalnimi nadzornimi organi iz člena 18, kar zadeva njihov prispevek k dosledni uporabi te uredbe v vsej Uniji v skladu s členom 18(2);

| — | opravljati vlogo strokovnega centra s spodbujanjem izmenjave informacij v zvezi z umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo in podpiranjem razvoja skupnega razumevanja na enotnem trgu, podajanjem dodatnih smernic, mnenj in strokovnega znanja nacionalnim nadzornim organom iz člena 18, spremljanjem izvajanja ustreznega prava Unije, opredeljevanjem standardov za dobro prakso in po potrebi izdajanjem priporočil za regulativne ukrepe; pri tem bi se morali povezovati z največjim možnim številom deležnikov in na ravni svojega odločanja zagotavljati raznoliko sestavo in enakost spolov; |
| --- | --- |

—

opravljati vlogo strokovnega centra s spodbujanjem izmenjave informacij v zvezi z umetno inteligenco, robotiko in sorodno tehnologijo in podpiranjem razvoja skupnega razumevanja na enotnem trgu, podajanjem dodatnih smernic, mnenj in strokovnega znanja nacionalnim nadzornim organom iz člena 18, spremljanjem izvajanja ustreznega prava Unije, opredeljevanjem standardov za dobro prakso in po potrebi izdajanjem priporočil za regulativne ukrepe; pri tem bi se morali povezovati z največjim možnim številom deležnikov in na ravni svojega odločanja zagotavljati raznoliko sestavo in enakost spolov;

| — | gostovati delovno skupino za varnost in obrambo, ki naj bi obravnavala vprašanja politike in naložb, ki se posebej nanašajo na etično uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije na področju varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

—

gostovati delovno skupino za varnost in obrambo, ki naj bi obravnavala vprašanja politike in naložb, ki se posebej nanašajo na etično uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije na področju varnosti in obrambe;

Člen 21

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 14(3) in (4) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od [datum začetka veljavnosti te uredbe].

3.   Prenos pooblastila iz člena 14(3) in (4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnemu sporazumu o boljši pripravi zakonodaje z dne 13. aprila 2016.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 14(3) in (4), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.

Člen 22

Sprememba Direktive (EU) 2019/1937

Direktiva (EU) 2019/1937 se spremeni:

| (1) | v členu 2(1) se doda naslednja točka:






  „(xi) | razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije.“ |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2(1) se doda naslednja točka:

„(xi)

razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije.“

| (2) | v delu I Priloge se doda naslednja točka:






  „K. | Točka (a)(xi) člena 2(1) – razvoj, uvedba in uporaba umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije.






  ‚(xxi) | Uredba [XXX] Evropskega parlamenta in Sveta o etičnih načelih za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije‘.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

v delu I Priloge se doda naslednja točka:

„K.

Točka (a)(xi) člena 2(1) – razvoj, uvedba in uporaba umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije.

‚(xxi)

Uredba [XXX] Evropskega parlamenta in Sveta o etičnih načelih za razvoj, uvedbo in uporabo umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije‘.“

Člen 23

Pregled

Komisija redno pregleduje razvoj umetne inteligence, robotike in sorodne tehnologije, vključno s programsko opremo, algoritmi in podatki, ki jih te tehnologije uporabljajo ali se z njimi pridobivajo, in do ... [UL: vstaviti datum tri leta po začetku veljavnosti], nato pa vsaka tri leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži poročilo o uporabi te uredbe, vključno z oceno morebitne spremembe področja njene uporabe.

Člen 24

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od XX.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

Izčrpen in kumulativen seznam sektorjev ter načinov uporabe ali namenov z visokim tveganjem, ki vključujejo tveganje kršitev temeljnih pravic in varnostnih pravil.

| Sektorji z visokim tveganjem | — | Zaposlovanje |
| --- | --- | --- |

Sektorji z visokim tveganjem

—

Zaposlovanje

| — | Izobraževanje |
| --- | --- |

—

Izobraževanje

| — | Zdravstvo |
| --- | --- |

—

Zdravstvo

| — | Promet |
| --- | --- |

—

Promet

| — | Energetika |
| --- | --- |

—

Energetika

| — | Javni sektor (azil, migracije, mejni nadzor, sodstvo in službe socialne varnosti) |
| --- | --- |

—

Javni sektor (azil, migracije, mejni nadzor, sodstvo in službe socialne varnosti)

| — | Obramba in varnost |
| --- | --- |

—

Obramba in varnost

| — | Finance, bančništvo, zavarovalništvo |
| --- | --- |

—

Finance, bančništvo, zavarovalništvo

Načini uporabe ali nameni z visokim tveganjem

| — | Kadrovanje |
| --- | --- |

—

Kadrovanje

| — | Ocenjevanje učencev, dijakov in študentov |
| --- | --- |

—

Ocenjevanje učencev, dijakov in študentov

| — | Dodeljevanje javnih sredstev |
| --- | --- |

—

Dodeljevanje javnih sredstev

| — | Odobritev posojil |
| --- | --- |

—

Odobritev posojil

| — | Trgovanje, posredovanje, obdavčenje itd. |
| --- | --- |

—

Trgovanje, posredovanje, obdavčenje itd.

| — | Zdravljenje in medicinski posegi |
| --- | --- |

—

Zdravljenje in medicinski posegi

| — | Volilni postopki in politične kampanje |
| --- | --- |

—

Volilni postopki in politične kampanje

| — | Odločitve javnega sektorja, ki občutno in neposredno vplivajo na pravice in obveznosti fizičnih ali pravnih oseb |
| --- | --- |

—

Odločitve javnega sektorja, ki občutno in neposredno vplivajo na pravice in obveznosti fizičnih ali pravnih oseb

| — | Avtomatizirana vožnja |
| --- | --- |

—

Avtomatizirana vožnja

| — | Upravljanje prometa |
| --- | --- |

—

Upravljanje prometa

| — | Avtonomni vojaški sistemi |
| --- | --- |

—

Avtonomni vojaški sistemi

| — | Proizvodnja in distribucija energije |
| --- | --- |

—

Proizvodnja in distribucija energije

| — | Ravnanje z odpadki |
| --- | --- |

—

Ravnanje z odpadki

| — | Nadzor emisij |
| --- | --- |

—

Nadzor emisij

---

(1)  Za avtomatizirano vožnjo vozil je bilo v mednarodnem standardu SAE J3016, ki je bil nazadnje posodobljen leta 2018 na J2016_201806, predlaganih šest ravni avtomatizacije vožnje, https://www.sae.org/standards/content/j3016_201806/.

1

(2)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (UL L 201, 31.7.2002, str. 37).

3

(4)  Prilagojena opredelitev iz sporočila Evropske komisije COM(2018)0237, 25.4.2018, str. 1.

4

(5)  Iz opredelitve industrijskih robotov v ISO 8373.

5

(6)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

6

---

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/107 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/107

---

P9_TA(2020)0276

Ureditev civilne odgovornosti za področje umetne inteligence

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o ureditvi civilne odgovornosti za področje umetne inteligence (2020/2014(INL))

(2021/C 404/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 114 in 169 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 114 in 169 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (1) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o odgovornosti za proizvode), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (1) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o odgovornosti za proizvode),

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (2) in Direktive 2011/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov (3) ter drugih predpisov o varstvu potrošnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (direktiva o nepoštenih poslovnih praksah) (2) in Direktive 2011/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov (3) ter drugih predpisov o varstvu potrošnikov,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o medicinskih pripomočkih (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/745 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2017 o medicinskih pripomočkih (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2018/1488 z dne 28. septembra 2018 o ustanovitvi Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2018/1488 z dne 28. septembra 2018 o ustanovitvi Skupnega podjetja za evropsko visokozmogljivostno računalništvo (5),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/770 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o nekaterih vidikih pogodb o dobavi digitalne vsebine in digitalnih storitev (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/770 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o nekaterih vidikih pogodb o dobavi digitalne vsebine in digitalnih storitev (6),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje in smernic (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje in smernic (7),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2018 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2018 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)0434),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. aprila 2018 o umetni inteligenci za Evropo (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. aprila 2018 o umetni inteligenci za Evropo (COM(2018)0237),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2018 o usklajenem načrtu za umetno inteligenco (COM(2018)0795), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2018 o usklajenem načrtu za umetno inteligenco (COM(2018)0795),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. aprila 2019 o krepitvi zaupanja v umetno inteligenco, osredotočeno na človeka (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. aprila 2019 o krepitvi zaupanja v umetno inteligenco, osredotočeno na človeka (COM(2019)0168),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. februarja 2020 Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. februarja 2020 Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru o vprašanjih varnosti in odgovornosti, ki jih sprožajo umetna inteligenca, internet stvari in robotika (COM(2020)0064),

| — | ob upoštevanju Bele knjige Evropske komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Bele knjige Evropske komisije z dne 19. februarja 2020 o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020)0065),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o avtonomnih orožnih sistemih (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o celoviti evropski industrijski politiki na področju umetne inteligence in robotike (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2019 o celoviti evropski industrijski politiki na področju umetne inteligence in robotike (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2020 o avtomatiziranem sprejemanju odločitev: zagotavljanje varstva potrošnikov ter prostega pretoka blaga in storitev (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. februarja 2020 o avtomatiziranem sprejemanju odločitev: zagotavljanje varstva potrošnikov ter prostega pretoka blaga in storitev (12),

| — | ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco z dne 8. aprila 2019 z naslovom Ethics Guidelines for trustworthy AI (Etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco z dne 8. aprila 2019 z naslovom Ethics Guidelines for trustworthy AI (Etične smernice za zaupanja vredno umetno inteligenco),

| — | ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco z dne 8. aprila 2019 z naslovom A definition of AI: Main Capabilities and Disciplines (Opredelitev umetne inteligence: glavne zmogljivosti in discipline), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco z dne 8. aprila 2019 z naslovom A definition of AI: Main Capabilities and Disciplines (Opredelitev umetne inteligence: glavne zmogljivosti in discipline),

| — | ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco z dne 26. junija 2019 z naslovom Policy and investment recommendations for trustworthy AI (Politična in naložbena priporočila za zaupanja vredno umetno inteligenco), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco z dne 26. junija 2019 z naslovom Policy and investment recommendations for trustworthy AI (Politična in naložbena priporočila za zaupanja vredno umetno inteligenco),

| — | ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov za odgovornost in nove tehnologije z dne 21. novembra 2019 z naslovom Liability for Artificial Intelligence and other emerging digital technologies (Poročilo o odgovornosti za umetno inteligenco in druge digitalne tehnologije v vzponu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine strokovnjakov za odgovornost in nove tehnologije z dne 21. novembra 2019 z naslovom Liability for Artificial Intelligence and other emerging digital technologies (Poročilo o odgovornosti za umetno inteligenco in druge digitalne tehnologije v vzponu),

| — | ob upoštevanju študije o oceni evropske dodane vrednosti, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave, z naslovom Ureditev civilne odgovornosti za področje umetne inteligence: ocena evropske dodane vrednosti (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o oceni evropske dodane vrednosti, ki jo je pripravila služba Evropskega parlamenta za raziskave, z naslovom Ureditev civilne odgovornosti za področje umetne inteligence: ocena evropske dodane vrednosti (13),

| — | ob upoštevanju poročila oddelka STOA generalnega direktorata Evropskega parlamenta za parlamentarne raziskovalne storitve o politiki iz junija 2016 o pravnih in etičnih premislekih glede robotike (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila oddelka STOA generalnega direktorata Evropskega parlamenta za parlamentarne raziskovalne storitve o politiki iz junija 2016 o pravnih in etičnih premislekih glede robotike (14),

| — | ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko iz oktobra 2016 za Odbor za pravne zadeve z naslovom European Civil Law Rules in Robotics (Pravila evropskega civilnega prava o robotiki) (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije generalnega direktorata Evropskega parlamenta za notranjo politiko iz oktobra 2016 za Odbor za pravne zadeve z naslovom European Civil Law Rules in Robotics (Pravila evropskega civilnega prava o robotiki) (15),

| — | ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0178/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0178/2020),

| A. | ker ima pojem „odgovornost“ v vsakdanjem življenju pomembno dvojno vlogo: po eni strani zagotavlja, da ima oseba, ki je utrpela poškodbo ali škodo, pravico zahtevati in prejeti odškodnino od stranke, za katero se je izkazalo, da je zanjo odgovorna, po drugi strani pa zagotavlja ekonomske spodbude za fizične in pravne osebe, da se prepreči povzročitev poškodbe ali škode oziroma oceni tveganje plačila odškodnine zaradi njihovega ravnanja; |
| --- | --- |

A.

ker ima pojem „odgovornost“ v vsakdanjem življenju pomembno dvojno vlogo: po eni strani zagotavlja, da ima oseba, ki je utrpela poškodbo ali škodo, pravico zahtevati in prejeti odškodnino od stranke, za katero se je izkazalo, da je zanjo odgovorna, po drugi strani pa zagotavlja ekonomske spodbude za fizične in pravne osebe, da se prepreči povzročitev poškodbe ali škode oziroma oceni tveganje plačila odškodnine zaradi njihovega ravnanja;

| B. | ker mora vsak v prihodnost usmerjen pravni okvir civilne odgovornosti vzbujati zaupanje v varnost, zanesljivost in doslednost proizvodov in storitev, vključno z digitalno tehnologijo, da se vzpostavi ravnovesje med učinkovito in pravično zaščito morebitnih žrtev poškodbo ali škode, ter hkrati zagotoviti dovolj manevrskega prostora, ki podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, omogoča razvoj novih tehnologij, izdelkov ali storitev; ker bo to pomagalo vzpostaviti zaupanje in ustvariti stabilnost za naložbe; ker bi moral biti cilj vsakega okvira odgovornosti zagotoviti pravno varnost za vse strani, ne glede na to, ali gre za proizvajalca, upravljavca, oškodovanca ali morebitne tretje osebe; |
| --- | --- |

B.

ker mora vsak v prihodnost usmerjen pravni okvir civilne odgovornosti vzbujati zaupanje v varnost, zanesljivost in doslednost proizvodov in storitev, vključno z digitalno tehnologijo, da se vzpostavi ravnovesje med učinkovito in pravično zaščito morebitnih žrtev poškodbo ali škode, ter hkrati zagotoviti dovolj manevrskega prostora, ki podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, omogoča razvoj novih tehnologij, izdelkov ali storitev; ker bo to pomagalo vzpostaviti zaupanje in ustvariti stabilnost za naložbe; ker bi moral biti cilj vsakega okvira odgovornosti zagotoviti pravno varnost za vse strani, ne glede na to, ali gre za proizvajalca, upravljavca, oškodovanca ali morebitne tretje osebe;

| C. | ker lahko pravosodni sistemi držav članic prilagodijo pravila o odgovornosti za nekatere akterje ali jih naredijo strožje za določene dejavnosti; ker objektivna odgovornost pomeni, da je lahko stranka odgovorna, čeprav ni kriva; ker je v številnih nacionalnih odškodninskih zakonodajah obtoženec objektivno odgovoren, če tveganje, ki ga je ta obtoženec povzročil za javnost, na primer v primeru vozil ali nevarnih dejavnosti, ali tveganje, ki ga ne more nadzorovati, na primer živali, povzroči poškodbo ali škodo; |
| --- | --- |

C.

ker lahko pravosodni sistemi držav članic prilagodijo pravila o odgovornosti za nekatere akterje ali jih naredijo strožje za določene dejavnosti; ker objektivna odgovornost pomeni, da je lahko stranka odgovorna, čeprav ni kriva; ker je v številnih nacionalnih odškodninskih zakonodajah obtoženec objektivno odgovoren, če tveganje, ki ga je ta obtoženec povzročil za javnost, na primer v primeru vozil ali nevarnih dejavnosti, ali tveganje, ki ga ne more nadzorovati, na primer živali, povzroči poškodbo ali škodo;

| D. | ker bi bilo treba pred predložitvijo kakršne koli prihodnje zakonodaje Unije, katere cilj bi bil izrecno dodeljevanje odgovornosti v zvezi s sistemi umetne inteligence, opraviti analizo in posvetovanje z državami članicami o skladnosti predlaganega zakonodajnega akta z gospodarskimi, pravnimi in socialnimi pogoji; |
| --- | --- |

D.

ker bi bilo treba pred predložitvijo kakršne koli prihodnje zakonodaje Unije, katere cilj bi bil izrecno dodeljevanje odgovornosti v zvezi s sistemi umetne inteligence, opraviti analizo in posvetovanje z državami članicami o skladnosti predlaganega zakonodajnega akta z gospodarskimi, pravnimi in socialnimi pogoji;

| E. | ker bi morala o vprašanju ureditve civilne odgovornosti za umetno inteligenco potekati široka javna razprava, na kateri bi se upoštevali vsi zadevni interesi, zlasti pa etični, pravni, ekonomski in družbeni vidiki, da bi se izognili nesporazumom in neupravičenim strahovom, ki bi jih lahko takšna tehnologija vzbudila med državljani; ker bi moral biti pogoj za nadaljnje zakonodajne ukrepe podrobna preučitev posledic za vse akterje kot del ocene učinka novega zakonodajnega okvira; |
| --- | --- |

E.

ker bi morala o vprašanju ureditve civilne odgovornosti za umetno inteligenco potekati široka javna razprava, na kateri bi se upoštevali vsi zadevni interesi, zlasti pa etični, pravni, ekonomski in družbeni vidiki, da bi se izognili nesporazumom in neupravičenim strahovom, ki bi jih lahko takšna tehnologija vzbudila med državljani; ker bi moral biti pogoj za nadaljnje zakonodajne ukrepe podrobna preučitev posledic za vse akterje kot del ocene učinka novega zakonodajnega okvira;

| F. | ker se po pojmom sistemi umetne inteligence skriva obsežna skupina različnih tehnologij, vključno s preprostimi statističnimi podatki, strojnim učenjem in poglobljenim učenjem; |
| --- | --- |

F.

ker se po pojmom sistemi umetne inteligence skriva obsežna skupina različnih tehnologij, vključno s preprostimi statističnimi podatki, strojnim učenjem in poglobljenim učenjem;

| G. | ker bi se lahko z uporabo izraza „avtomatizirano sprejemanje odločitev“ izognili morebitni dvoumnosti izraza umetna inteligenca; ker to vključuje položaj, v katerem uporabnik prvotno delno ali v celoti prenese odločitev na subjekt z uporabo programske opreme ali storitve; ker ta subjekt nato z modeli za avtomatizirano sprejemanje odločitev izvede dejanje v imenu uporabnika ali obvesti o uporabnikovi odločitvi o izvedbi dejanja; |
| --- | --- |

G.

ker bi se lahko z uporabo izraza „avtomatizirano sprejemanje odločitev“ izognili morebitni dvoumnosti izraza umetna inteligenca; ker to vključuje položaj, v katerem uporabnik prvotno delno ali v celoti prenese odločitev na subjekt z uporabo programske opreme ali storitve; ker ta subjekt nato z modeli za avtomatizirano sprejemanje odločitev izvede dejanje v imenu uporabnika ali obvesti o uporabnikovi odločitvi o izvedbi dejanja;

| H. | ker sistemi umetne inteligence pomenijo znatne pravne izzive za veljavni okvir odgovornosti in bi lahko vodili k primerom, ko bi bilo zaradi njihove nepreglednosti izjemno drago ali celo nemogoče opredeliti, kdo je imel nadzor nad tveganjem, povezanim s sistemom umetne inteligence, ali katera koda ali vnos je na koncu povzročil škodljivo operacijo; ker bi lahko ta dejavnik otežil ugotavljanje povezave med poškodbo ali škodo in ravnanjem, ki ga povzroča, kot posledica pa žrtev morda ne bi prejela ustrezne odškodnine; |
| --- | --- |

H.

ker sistemi umetne inteligence pomenijo znatne pravne izzive za veljavni okvir odgovornosti in bi lahko vodili k primerom, ko bi bilo zaradi njihove nepreglednosti izjemno drago ali celo nemogoče opredeliti, kdo je imel nadzor nad tveganjem, povezanim s sistemom umetne inteligence, ali katera koda ali vnos je na koncu povzročil škodljivo operacijo; ker bi lahko ta dejavnik otežil ugotavljanje povezave med poškodbo ali škodo in ravnanjem, ki ga povzroča, kot posledica pa žrtev morda ne bi prejela ustrezne odškodnine;

| I. | ker so pravni izzivi tudi posledica povezljivosti med sistemom umetne inteligence in drugimi tovrstnimi sistemi ter tradicionalnimi sistemi, odvisnosti od zunanjih podatkov, dovzetnosti za kršitve kibernetske varnosti in oblikovanja vse bolj avtonomnih sistemov umetne inteligence, ki je med drugim posledica tehnik za strojno učenje in globoko učenje; |
| --- | --- |

I.

ker so pravni izzivi tudi posledica povezljivosti med sistemom umetne inteligence in drugimi tovrstnimi sistemi ter tradicionalnimi sistemi, odvisnosti od zunanjih podatkov, dovzetnosti za kršitve kibernetske varnosti in oblikovanja vse bolj avtonomnih sistemov umetne inteligence, ki je med drugim posledica tehnik za strojno učenje in globoko učenje;

| J. | ker lahko dobri etični standardi v povezavi z zanesljivimi in pravičnimi odškodninskimi postopki prispevajo k obravnavi teh pravnih izzivov in odpravijo tveganje, da bi bili uporabniki manj pripravljeni sprejeti novo tehnologijo; ker pravični odškodninski postopki pomenijo, da bi morala imeti vsaka oseba, ki zaradi sistemov umetne inteligence utrpi poškodbo ali materialno škodo, enako raven varstva, kot če sistemi umetne inteligence ne bi bili vpleteni; ker mora biti uporabnik prepričan, da morebitno škodo, ki jo povzročijo sistemi umetne inteligence, krije zavarovanje, ki je ustrezno, in da obstaja opredeljena pravna pot za pridobitev odškodnine; |
| --- | --- |

J.

ker lahko dobri etični standardi v povezavi z zanesljivimi in pravičnimi odškodninskimi postopki prispevajo k obravnavi teh pravnih izzivov in odpravijo tveganje, da bi bili uporabniki manj pripravljeni sprejeti novo tehnologijo; ker pravični odškodninski postopki pomenijo, da bi morala imeti vsaka oseba, ki zaradi sistemov umetne inteligence utrpi poškodbo ali materialno škodo, enako raven varstva, kot če sistemi umetne inteligence ne bi bili vpleteni; ker mora biti uporabnik prepričan, da morebitno škodo, ki jo povzročijo sistemi umetne inteligence, krije zavarovanje, ki je ustrezno, in da obstaja opredeljena pravna pot za pridobitev odškodnine;

| K. | ker je pravna varnost bistveni pogoj, da bi omogočili dinamičen razvoj tehnologije, ki temelji na umetni inteligenci, in njene inovacije, zlasti v zagonskih, mikro-, malih in srednjih podjetjih, ter njeno praktično uporabo v vsakdanjem življenju; ker imajo zagonska, mikro-, mala in srednja podjetja osrednjo vlogo, zlasti v evropskem gospodarstvu, ki opravičuje strogo sorazmeren pristop, da bi jim omogočili razvoj in inovacije; |
| --- | --- |

K.

ker je pravna varnost bistveni pogoj, da bi omogočili dinamičen razvoj tehnologije, ki temelji na umetni inteligenci, in njene inovacije, zlasti v zagonskih, mikro-, malih in srednjih podjetjih, ter njeno praktično uporabo v vsakdanjem življenju; ker imajo zagonska, mikro-, mala in srednja podjetja osrednjo vlogo, zlasti v evropskem gospodarstvu, ki opravičuje strogo sorazmeren pristop, da bi jim omogočili razvoj in inovacije;

| L. | ker je iskanje enotne rešitve, ustrezne za celotni nabor tveganj, zapleteno zaradi raznolikosti tveganj, ki jih prinaša tehnologija; ker bi bilo treba v zvezi s tem sprejeti pristop, ki bi po potrebi uporabljal poskuse, pilotne projekte in regulativni peskovnike za oblikovanje sorazmernih in z dokazi podprtih rešitev za obravnavo posebnih razmer in sektorjev; |
| --- | --- |

L.

ker je iskanje enotne rešitve, ustrezne za celotni nabor tveganj, zapleteno zaradi raznolikosti tveganj, ki jih prinaša tehnologija; ker bi bilo treba v zvezi s tem sprejeti pristop, ki bi po potrebi uporabljal poskuse, pilotne projekte in regulativni peskovnike za oblikovanje sorazmernih in z dokazi podprtih rešitev za obravnavo posebnih razmer in sektorjev;

Uvod

| 1. | meni, da je izziv v zvezi z uvedbo sistemov umetne inteligence v družbo, delovna mesta in gospodarstvo eno najpomembnejših vprašanj na trenutnem političnem dnevnem redu; ker bi lahko bile tehnologije, ki temeljijo na uporabi umetne inteligence, namenjene temu, da izboljšajo naše življenje v skoraj vseh sektorjih, od osebnega področja, na primer prometnega sektorja, posamezniku prilagojenega izobraževanja, pomoči ranljivim osebam, programov fitnesa in zagotavljanja kreditov, delovnega okolja, na primer blaženja težkih in ponavljajočih se nalog, pa do svetovnih izzivov, kot so podnebne spremembe, zdravstveno varstvo, prehrana in logistika; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je trdno prepričan, da je za učinkovito izkoriščanje vseh prednosti in preprečevanje morebitnih zlorab sistemov umetne inteligence in regulativne razdrobljenosti v Uniji bistvena enotna, na načelih temelječa in za prihodnost primerna zakonodaja za vse sisteme umetne inteligence, ki bo veljala po vsej Uniji; meni, da bi bilo sicer bolje sprejeti pravila za posamezne sektorje za najrazličnejšo možno uporabo, da pa se zdi, da je potreben na skupnih načelih temelječ horizontalen in harmoniziran pravni okvir, da bi zagotovili pravno jasnost, določili enake standarde po vsej Uniji in učinkovito zaščitili naše evropske vrednote in državljanske pravice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je treba enotni digitalni trg popolnoma uskladiti, saj so za digitalno področje značilni hitra čezmejna dinamika in mednarodni tokovi podatkov; meni, da bo Unija cilje ohranitve digitalne suverenosti Unije in spodbuditve digitalnih inovacij v Evropi dosegla le z doslednimi in skupnimi pravili, skladnimi z inovacijsko kulturo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da že poteka svetovna tekma na področju umetne inteligence in da bi morala Unija z izkoriščanjem svojega znanstvenega in tehnološkega potenciala v njej odigrati vodilno vlogo; odločno poudarja, da tehnološki razvoj ne sme spodkopati zaščite uporabnikov pred škodo, ki jo lahko povzročijo naprave in sistemi, ki uporabljajo umetno inteligenco; spodbuja promocijo standardov Unije o civilni odgovornosti na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je trdno prepričan, da bi bilo treba nova skupna pravila o sistemih umetne inteligence sprejeti zgolj v obliki uredbe; meni, da je vprašanje odgovornosti v primerih poškodbe ali škode, ki nastane zaradi sistema umetne inteligence, eden ključnih vidikov, ki jih je treba v tem okviru obravnavati; |
| --- | --- |

5.

Odgovornost in umetna inteligenca

| 6. | meni, da dobro delujočih ureditev odgovornosti ni treba v celoti revidirati, da pa zapletenost, povezljivost, nepreglednost, ranljivost, zmožnost spreminjanja s posodobitvami, sposobnost samoučenja in morebitna avtonomija sistemov umetne inteligence ter število vključenih akterjev vseeno predstavljajo velik izziv za učinkovitost okvirnih določb o odgovornosti na ravni Unije in na nacionalni ravni; meni, da so potrebne posebne in usklajene prilagoditve ureditev odgovornosti, da bi se izognili primerom, ko osebe, ki utrpijo poškodbo ali katerih lastnina je poškodovana, ostanejo brez odškodnine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je seznanjen, da so lahko vse fizične ali navidezne dejavnosti, naprave ali procesi, ki jih poganjajo sistemi umetne inteligence, tehnično neposreden ali posreden vzrok poškodbe ali škode, vendar so vedno posledica tega, da nekdo sisteme gradi, jih ponuja ali vanje posega; z zvezi s tem ugotavlja, da sistemom umetne inteligence ni treba dati pravne osebnosti; meni, da bi lahko bilo v praksi zaradi nepreglednosti, povezljivosti in avtonomnosti sistemov umetne inteligence zelo težko ali celo nemogoče ugotoviti, za katerimi specifičnimi škodljivimi dejanji teh sistemov stoji specifično človeško ravnanje ali odločitve pri njihovi zasnovi; želi spomniti, da je v skladu s splošno sprejetimi koncepti odgovornosti vseeno mogoče zaobiti to oviro, tako da se odgovornost terja od različnih oseb v celotni vrednostni verigi, ki ustvarijo, ohranjajo ali nadzorujejo tveganje, povezano s sistemom umetne inteligence; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da se je direktiva o odgovornosti za proizvode v več kot tridesetih letih izkazala za učinkovito sredstvo za pridobitev odškodnine za škodo, ki jo povzroči proizvod z napako, vendar bi jo bilo treba vseeno revidirati, da bi jo prilagodili digitalnemu svetu in obravnavali izzive, ki jih prinašajo nove digitalne tehnologije, in tako zagotovili visoko raven učinkovitega varstva potrošnikov ter pravno varnost za potrošnike in podjetja ter preprečili visoke stroške in tveganja za mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja; spodbuja Komisijo, naj oceni, ali bi kazalo direktivo o odgovornosti za proizvode spremeniti v uredbo, pojasni opredelitev „proizvodov“ z odločitvijo, ali digitalne vsebine in digitalne storitve sodijo na njeno področje delovanja, ter razmisli o prilagoditvi pojmov, kot so „škoda“, „napaka“ in „proizvajalec“; meni, da bi moral po reviziji direktive o odgovornosti za proizvode pojem „proizvajalec“ zaradi pravne varnosti po vsej Uniji vključevati proizvajalce, razvijalce, programerje, ponudnike storitev ter upravljavce zalednega sistema; poziva Komisijo, naj razmisli o spremembi pravil o dokaznem bremenu za škodo, ki jo povzročijo nove digitalne tehnologije, v jasno opredeljenih primerih in po ustrezni oceni; poudarja, da je treba zagotoviti, da bo posodobljeni akt Unije še naprej omejen na jasno opredeljene težave, za katere obstajajo izvedljive rešitve, in puščati prostor prihodnjemu tehnološkemu razvoju, vključno z napredkom na podlagi proste in odprtokodne programske opreme; ugotavlja, da bi bilo treba direktivo o odgovornosti za proizvode še naprej uporabljati tudi za odškodninske zahtevke na podlagi civilne odgovornosti proti proizvajalcu okvarjenega sistema umetne inteligence, kadar ta sistem šteje za proizvod v okviru te direktive; poudarja, da bi morala biti vsaka posodobitev okvira odgovornosti za proizvode usklajena s posodobitvijo Direktive 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o varnosti proizvodov (16), da se zagotovi, da bodo sistemi umetne inteligence vključevali načelo vgrajene varnosti in zaščite; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da veljavno odškodninsko pravo na podlagi krivde v državah članicah v večini primerov zagotavlja zadostno raven varstva oseb, ki utrpijo poškodbo, ki jo povzroči poseganje tretje osebe, kot je heker, ali osebe, katerih lastnina je poškodovana s strani te tretje osebe, saj ta poseg običajno pomeni krivdno ravnanje; ugotavlja, da se zdi potrebno dodati pravila o odgovornosti, ki bi dopolnjevala veljavno nacionalno odškodninsko pravo, samo za posebne primere, vključno s primeri, ko tretje osebe ni mogoče izslediti ali je revna; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zato meni, da je ustrezno, da se to poročilo osredotoči na odškodninske zahtevke na podlagi civilne odgovornosti proti upravljavcu sistema umetne inteligence; potrjuje, da je odgovornost upravljavca utemeljena z dejstvom, da nadzoruje tveganje, povezano s sistemom umetne inteligence, kar je primerljivo z lastnikom avtomobila; meni, da bo upravljavec zaradi zapletenosti in povezljivosti sistema umetne inteligence v številnih primerih prva prepoznavna kontaktna točka za oškodovanca; |
| --- | --- |

10.

Odgovornost upravljavca

| 11. | meni, da bi morala pravila glede odgovornosti, ki se nanašajo na upravljavca, načeloma zajemati vse operacije sistemov umetne inteligence, ne glede na to, kje se operacija izvede ter ali se izvede fizično ali navidezno; opominja, da pa operacije v javnem prostoru, ki številne osebe izpostavljajo tveganju, pomenijo primere, ki zahtevajo nadaljnjo obravnavo; meni, da se potencialne žrtve poškodbe ali škode pogosto ne zavedajo operacije in običajno ne uveljavljajo pogodbene odgovornosti proti upravljavcu; ugotavlja, da bi lahko v primeru, ko pride do poškodbe ali škode, te osebe uveljavljale le krivdno odgovornost, poleg tega pa bi imele težave pri dokazovanju krivde upravljavca sistema umetne inteligence in da zato ustrezni odškodninski zahtevek morda ne bo uspešen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da je treba razmeti, da pojem upravljavca pomeni tako upravljavca osprednjega kot tudi zalednega sistema, če odgovornost slednjega ni zajeta že v direktivi o odgovornosti za proizvode; ugotavlja, da bi moral upravljavec osprednjega sistema pomeniti fizično ali pravno osebo, ki izvaja določen nadzor nad tveganjem, povezanim z obratovanjem in delovanjem sistema umetne inteligence in ima od obratovanja korist; navaja, da bi moral upravljavec zalednega sistema pomeniti fizično ali pravno osebo, ki stalno opredeljuje značilnosti tehnologije ter zagotavlja podatke in osnovno storitev zaledne podpore, zaradi česar izvaja tudi določen nadzor nad tveganjem, povezanim z obratovanjem in delovanjem sistema umetne inteligence; meni, da izvajanje nadzora pomeni vsako dejanje upravljavca, ki vpliva na obratovanje sistema umetne inteligence in s tem na obseg, v katerem izpostavlja tretje osebe potencialnim tveganjem; meni, da bi lahko ta dejanja vplivala na obratovanje sistema umetne inteligence od začetka do konca, tako da vplivajo na vhodne in izhodne podatke ali rezultate, lahko pa tudi spremenijo posebne funkcije ali procese znotraj sistema umetne inteligence; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je seznanjen, da so možni primeri, ko je upravljavcev več, na primer en osprednji in en zaledni upravljavec; meni, da bi morali biti v tem primeru vsi upravljavci solidarno odgovorni, pri čemer bi imeli regresno pravico sorazmernosti med seboj; meni, da bi se morali deleži odgovornosti določati na podlagi ustreznih stopenj nadzora upravljavcev nad tveganjem, povezanim z obratovanjem in delovanjem in delovanjem sistema umetne inteligence; meni, da je treba izboljšati sledljivost proizvodov, da bi lahko bolje opredelili, kateri so vključeni v različne faze; |
| --- | --- |

13.

Različna pravila o odgovornosti za različna tveganja

| 14. | se zaveda, da je vrsta sistema umetne inteligence, ki ga upravljavec nadzira, eden odločilnih dejavnikov; ugotavlja, da sistem umetne inteligence, ki vključuje inherentno visoko tveganje in deluje avtonomno, potencialno veliko bolj ogroža splošno javnost; meni, da se na podlagi pravnih izzivov, ki jih sistemi umetne inteligence pomenijo za veljavne ureditve civilne odgovornosti, zdi razumno vzpostaviti skupno ureditev objektivne odgovornosti za te sisteme umetne inteligence z visokim tveganjem; poudarja, da bi moral tak pristop na podlagi tveganja, ki bi lahko zajemal več stopenj tveganja, temeljiti na jasnih merilih in primerni opredelitvi velikega tveganja ter zagotavljati pravno varnost; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da sistem umetne inteligence predstavlja visoko tveganje, kadar njegove avtonomne operacije vključujejo znaten potencial za povzročitev poškodbe eni ali več osebam, in sicer na način, ki je naključen in razumsko nepredvidljiv; meni, da je treba pri ugotavljanju, ali je sistem umetne inteligence visoko tvegan, upoštevati tudi sektor, v katerem se lahko pričakujejo znatna tveganja, in naravo opravljenih dejavnosti; meni, da je pomen potenciala odvisen od medsebojnega učinkovanja med resnostjo morebitne poškodbe, verjetnostjo, da bo tveganje povzročilo poškodbo ali škodo, in načinom uporabe sistema umetne inteligence; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priporoča, naj se vsi sistemi umetne inteligence z visokim tveganjem izčrpno navedejo v prilogi k predlagani uredbi; se zaveda, da bi morala Komisija glede na hitri tehnološki razvoj in zahtevano tehnično strokovno znanje to prilogo pregledati brez nepotrebnega odlašanja, ampak vsaj vsakih šest mesecev, in jo po potrebi spremeniti z delegiranim aktom; meni, da bi morala Komisija tesno sodelovati z novoustanovljenim stalnim odborom, podobnim obstoječemu stalnemu odboru za predhodne sestavine ali tehničnemu odboru za motorna vozila, ki vključujeta nacionalne strokovnjake iz držav članic ter deležnike; meni, da bi lahko bilo uravnoteženo članstvo, doseženo z vključitvijo strokovnjakov za etiko in antropologov, sociologov in specialistov za duševno zdravje v strokovno skupino na visoki ravni za umetno inteligenco, zgled za oblikovanje skupine deležnikov; meni tudi, da bi moral Evropski parlament imenovati strokovne svetovalce, ki bi svetovali novemu stalnemu odboru; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da je razvoj tehnologij, ki temeljijo na umetni inteligenci, izjemno dinamičen in se nenehno pospešuje; poudarja, da je za ustrezno zaščito uporabnikov potreben hiter pristop k analizi morebitnih tveganj, povezanih z novimi napravami in sistemi, ki se pojavljajo na evropskem trgu in uporabljajo sisteme umetne inteligence; priporoča, naj se čim bolj poenostavijo vsi postopki v zvezi s tem; predlaga tudi, da bi bilo treba oceno Komisije, ali pomeni sistem umetne inteligence visoko tveganje, začeti hkrati z oceno varnosti proizvoda, da bi preprečili situacije, kjer je sistem umetne inteligence z visokim tveganjem že odobren za trg, vendar še ni razvrščen med visoko tvegane in tako deluje brez obveznega zavarovalnega kritja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da bi morala Komisija oceniti, kako bi lahko preiskovalni organ dostopal do podatkov, ki so zbrani, evidentirani ali shranjeni v sistemih umetne inteligence z visokim tveganjem, in jih potrebuje za namene zbiranja dokazov v primeru poškodbe ali škode, ki jo je povzročil ta sistem umetne inteligence, ter kako bi lahko izboljšali sledljivost in možnost revizije takšnih podatkov, pri tem pa upoštevali temeljne pravice in pravice do zasebnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | navaja, da bi morala predlagana uredba v skladu s sistemi objektivne odgovornosti držav članic zajemati le kršitve pomembnih zakonsko zaščitenih pravic, kot so življenje, zdravje, telesna nedotakljivost in lastnina, ter določati zneske in obseg odškodnine, pa tudi zastaralni rok; meni, da bi morala predlagana uredba zajemati tudi znatno nematerialno škodo, ki povzroči preverljivo gospodarsko izgubo nad pragom, usklajenim v pravu Unije o odgovornosti, ki zagotavlja ravnovesje med dostopom oškodovancev do pravnega varstva in interesi drugih vpletenih oseb; spodbuja Komisijo, naj ponovno oceni in uskladi pragove za škodo v pravu Unije; meni, da bi morala Komisija podrobno analizirati pravne tradicije vseh držav članic in njihove veljavne nacionalne zakone, ki zagotavljajo nadomestilo za nematerialno škodo, da bi ocenila, ali je potrebna vključitev nematerialne škode v zakonodajne akte, ki se nanašajo na umetno inteligenco, in ali je ta v nasprotju z veljavnim pravnim okvirom Unije ali pa ogroža nacionalno pravo držav članic; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da bi morala za vse dejavnosti, naprave ali procese, ki jih poganjajo sistemi umetne inteligence, ki povzročijo poškodbo ali škodo, a niso navedeni v prilogi k tej uredbi, še naprej veljati krivdna odgovornost; meni, da bi morala biti oškodovanec kljub temu upravičen do domneve o krivdi upravljavca, ki bi moral imeti možnost, da se razbremeni krivde in dokaže, da je ravnal v skladu s pravno dolžnostjo skrbnega ravnanja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da bi moral biti sistem umetne inteligence, ki ga Komisija in novi stalni odbor še nista ocenila in zato še ni razvrščen med visoko tvegane ter ni na seznamu iz priloge k predlagani uredbi, z odstopanjem od sistema iz odstavka 20 vseeno predmet objektivne odgovornosti, če je povzročil ponavljajoče se incidente, ki so povzročili resno poškodbo ali škodo; meni, da bi morala Komisija v tem primeru brez nepotrebnega odlašanja oceniti tudi potrebo po reviziji omenjene priloge, da bi na seznam dodali zadevni sistem umetne inteligence; meni, da bi morala imeti ta vključitev v primeru, da se Komisija na podlagi te ocene odloči, da bo sistem umetne inteligence vključila na seznam, retroaktivni učinek od prvega dokazanega incidenta, ki ga je povzročil navedeni sistem umetne inteligence in je povzročil resno poškodbo ali škodo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj oceni potrebo po pravnih določbah s področja pogodb na ravni Unije, da bi preprečili klavzule o izvzetju iz pogodbene odgovornosti, vključno v odnosih med podjetji ter med podjetji in upravami; |
| --- | --- |

22.

Zavarovanja in sistemi umetne inteligence

| 23. | meni, da je kritje odgovornosti eden ključnih dejavnikov, ki določa uspešnost novih tehnologij, proizvodov in storitev; ugotavlja, da je ustrezno kritje odgovornosti bistveno tudi za to, da se javnosti zagotovi, da lahko zaupa novi tehnologiji kljub potencialu za povzročitev poškodbe ali za soočanje s pravnimi zahtevki s strani oškodovancev; pri tem ugotavlja, da se ta regulativni sistem osredotoča na potrebo po izkoriščanju in krepitvi prednosti sistemov umetne inteligence, hkrati pa vzpostavlja trdne zaščitne ukrepe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da bi morali na podlagi znatnega potenciala za povzročitev poškodbe ali škode in ob upoštevanju Direktive 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti (17) vsi upravljavci sistemov umetne inteligence z visokim tveganjem, navedenih v prilogi k predlagani uredbi, imeti zavarovanje odgovornosti; meni, da bi moral tak obvezen režim zavarovanja za sisteme umetne inteligence z visokim tveganjem kriti zneske in obseg odškodnine, določene v predlagani uredbi; se zaveda, da je takšna tehnologija še vedno zelo redka, saj predpostavlja visoko stopnjo samostojnega odločanja in so zato sedanje razprave večinoma usmerjene v prihodnost; vseeno meni, da zavarovalne premije ne bi smele biti zaradi negotovosti v zvezi s tveganji previsoke, ker bi to oviralo raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da odškodninski mehanizem na ravni Unije, financiran z javnim denarjem, ni pravi način za zapolnitev morebitnih vrzeli pri zavarovanju; meni, da pomanjkanje podatkov o tveganjih, povezanih s sistemi umetne inteligence, in negotovost v zvezi s prihodnjim razvojem v zavarovalniškem sektorju otežuje pripravo prilagojenih ali novih zavarovalnih produktov; meni, da bi razvoj obveznega zavarovanja, ki bi bil v celoti prepuščen trgu, verjetno privedel do univerzalnega pristopa z nesorazmerno visokimi premijami in napačnimi spodbudami, ki bi upravljavce spodbujale k izbiri najcenejšega zavarovanja namesto najboljšega kritja, in bi lahko oviral raziskave in inovacije; meni, da bi morala Komisija tesno sodelovati z zavarovalniškim sektorjem, da bi ugotovila, kako je mogoče podatke in inovativne modele uporabiti za oblikovanje zavarovalnih polic, ki zagotavljajo ustrezno kritje po dostopni ceni; |
| --- | --- |

25.

Končni vidiki

| 26. | poziva Komisijo, naj na podlagi člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži predlog uredbe o ureditvi civilne odgovornosti za uporabo sistemov umetne inteligence, ki bo upošteval priporočila iz priloge; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da zahtevani predlog ne bo imel finančnih posledic; |
| --- | --- |

27.

o

o o

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena priporočila posreduje Komisiji in Svetu.

---

(1)  UL L 210, 7.8.1985, str. 29.

1

(2)  UL L 149, 11.6.2005, str. 22.

2

(3)  UL L 304, 22.11.2011, str. 64.

3

(4)  UL L 117, 5.5.2017, str. 1.

4

(5)  UL L 252, 8.10.2018, str. 1.

5

(6)  UL L 136, 22.5.2019, str. 1.

6

(7)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

7

(8)  UL C 252, 18.7.2018, str. 239.

8

(9)  UL C 307, 30.8.2018, str. 163.

9

(10)  UL C 433, 23.12.2019, str. 86.

10

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0081.

11

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0032.

12

(13)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html? reference=EPRS_STU(2020)654178'

13

(14)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/563501/EPRS_STU(2016)563501(ANN)_EN.pdf

14

(15)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD /2016/571379/IPOL_STU(2016)571379_EN.pdf

15

(16)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

16

(17)  UL L 263, 7.10.2009, str. 11.

17

---

PRILOGA K RESOLUCIJI:

PODROBNA PRIPOROČILA ZA PRIPRAVO UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O UREDITVI CIVILNE ODGOVORNOSTI ZA PODROČJE UMETNE INTELIGENCE

A.   NAČELA IN CILJI PREDLOGA

To poročilo obravnava pomemben vidik digitalizacije, ki jo zaznamujejo čezmejne dejavnosti, svetovna konkurenca in pomembni družbeni pomisleki. Naslednja načela bi morala služiti kot smernice:

| 1. | Pravi enotni digitalni trg mora biti v celoti usklajen z uredbo. |
| --- | --- |

1.

Pravi enotni digitalni trg mora biti v celoti usklajen z uredbo.

| 2. | Za obravnavo novih pravnih izzivov, ki jih prinaša razvoj sistemov umetne inteligence, je treba vzpostaviti največjo možno pravno varnost vzdolž celotne verige odgovornosti, in sicer tudi za proizvajalca, upravljavca, oškodovance in morebitne tretje osebe. |
| --- | --- |

2.

Za obravnavo novih pravnih izzivov, ki jih prinaša razvoj sistemov umetne inteligence, je treba vzpostaviti največjo možno pravno varnost vzdolž celotne verige odgovornosti, in sicer tudi za proizvajalca, upravljavca, oškodovance in morebitne tretje osebe.

| 3. | Zakonsko urejanje ne bi smelo biti pretirano, prav tako pa je treba preprečiti pretirano birokracijo, saj bi to oviralo evropske inovacije na področju umetne inteligence, zlasti če tehnologijo, proizvode ali storitve razvijajo mala in srednja podjetja ali zagonska podjetja. |
| --- | --- |

3.

Zakonsko urejanje ne bi smelo biti pretirano, prav tako pa je treba preprečiti pretirano birokracijo, saj bi to oviralo evropske inovacije na področju umetne inteligence, zlasti če tehnologijo, proizvode ali storitve razvijajo mala in srednja podjetja ali zagonska podjetja.

| 4. | S pravili o civilni odgovornosti za umetno inteligenco bi si morali prizadevati za ravnovesje med zaščito javnosti na eni strani in poslovnimi spodbudami za naložbe v inovacije, zlasti v sisteme umetne inteligence, na drugi strani. |
| --- | --- |

4.

S pravili o civilni odgovornosti za umetno inteligenco bi si morali prizadevati za ravnovesje med zaščito javnosti na eni strani in poslovnimi spodbudami za naložbe v inovacije, zlasti v sisteme umetne inteligence, na drugi strani.

| 5. | Namesto da bi nadomestili obstoječe, dobro delujoče ureditve odgovornosti, bi bilo treba narediti nekaj prilagoditev, tako da bi uvedli nove in v prihodnost usmerjene ideje. |
| --- | --- |

5.

Namesto da bi nadomestili obstoječe, dobro delujoče ureditve odgovornosti, bi bilo treba narediti nekaj prilagoditev, tako da bi uvedli nove in v prihodnost usmerjene ideje.

| 6. | Prihodnji predlog uredbe in direktiva o odgovornosti za proizvode sta dva stebra skupnega okvira odgovornosti za sisteme umetne inteligence in zahtevata tesno usklajevanje med vsemi političnimi akterji na ravni Unije in nacionalnih ravneh. |
| --- | --- |

6.

Prihodnji predlog uredbe in direktiva o odgovornosti za proizvode sta dva stebra skupnega okvira odgovornosti za sisteme umetne inteligence in zahtevata tesno usklajevanje med vsemi političnimi akterji na ravni Unije in nacionalnih ravneh.

| 7. | Državljani bi morali imeti pravico do enake ravni varstva in pravic, ne glede na to, ali je škoda nastala zaradi sistema umetne inteligence ali ne oziroma ali je nastala fizična ali virtualna škoda, tako da bi se okrepilo njihovo zaupanje v novo tehnologijo. |
| --- | --- |

7.

Državljani bi morali imeti pravico do enake ravni varstva in pravic, ne glede na to, ali je škoda nastala zaradi sistema umetne inteligence ali ne oziroma ali je nastala fizična ali virtualna škoda, tako da bi se okrepilo njihovo zaupanje v novo tehnologijo.

| 8. | V prihodnjem predlogu uredbe bi bilo treba upoštevati tako materialno kot nematerialno škodo. Evropska komisija naj na podlagi svojega sporočila z dne 19. februarja 2020 o posledicah umetne inteligence in robotike za varnost in odgovornost in drugih dokumentov temeljito analizira pravne tradicije v vseh državah članicah ter obstoječe zakonodajne določbe, ki zagotavljajo odškodnino za nematerialno škodo, da bi ocenila, ali je vključitev nematerialne škode v prihodnji predlog uredbe pravno utemeljena in potrebna z vidika oškodovanca. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij Parlament meni, da bi bilo treba znatno nematerialno škodo vključiti, če oškodovanec utrpi opazno, torej preverljivo gospodarsko izgubo. |
| --- | --- |

8.

V prihodnjem predlogu uredbe bi bilo treba upoštevati tako materialno kot nematerialno škodo. Evropska komisija naj na podlagi svojega sporočila z dne 19. februarja 2020 o posledicah umetne inteligence in robotike za varnost in odgovornost in drugih dokumentov temeljito analizira pravne tradicije v vseh državah članicah ter obstoječe zakonodajne določbe, ki zagotavljajo odškodnino za nematerialno škodo, da bi ocenila, ali je vključitev nematerialne škode v prihodnji predlog uredbe pravno utemeljena in potrebna z vidika oškodovanca. Na podlagi trenutno razpoložljivih informacij Parlament meni, da bi bilo treba znatno nematerialno škodo vključiti, če oškodovanec utrpi opazno, torej preverljivo gospodarsko izgubo.

B.   BESEDILO ZAHTEVANEGA PREDLOGA

Predlog

UREDBE EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o ureditvi civilne odgovornosti za področje umetne inteligence

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pojem „odgovornost“ ima v vsakdanjem življenju pomembno dvojno vlogo: po eni strani zagotavlja, da ima oseba, ki je utrpela poškodbo ali škodo, pravico zahtevati odškodnino od stranke, odgovorne za to poškodbo ali škodo, po drugi strani pa zagotavlja ekonomske spodbude za ljudi, da sploh ne povzročijo poškodbe ali škode. Pri vsakem okviru odgovornosti bi morali skušati vzbuditi zaupanje v varnost, zanesljivost in doslednost proizvodov in storitev, vključno z novimi digitalnimi tehnologijami, kot je umetna inteligenca, internet stvari ali robotika, da se vzpostavi ravnovesje med učinkovito zaščito morebitnih žrtev poškodbe ali škode in hkrati zagotovi dovolj manevrskega prostora za omogočanje razvoja novih tehnologij, izdelkov ali storitev. |
| --- | --- |

(1)

Pojem „odgovornost“ ima v vsakdanjem življenju pomembno dvojno vlogo: po eni strani zagotavlja, da ima oseba, ki je utrpela poškodbo ali škodo, pravico zahtevati odškodnino od stranke, odgovorne za to poškodbo ali škodo, po drugi strani pa zagotavlja ekonomske spodbude za ljudi, da sploh ne povzročijo poškodbe ali škode. Pri vsakem okviru odgovornosti bi morali skušati vzbuditi zaupanje v varnost, zanesljivost in doslednost proizvodov in storitev, vključno z novimi digitalnimi tehnologijami, kot je umetna inteligenca, internet stvari ali robotika, da se vzpostavi ravnovesje med učinkovito zaščito morebitnih žrtev poškodbe ali škode in hkrati zagotovi dovolj manevrskega prostora za omogočanje razvoja novih tehnologij, izdelkov ali storitev.

| (2) | Zlasti na začetku življenjskega cikla novih proizvodov in storitev po predhodnem preskušanju obstaja določena stopnja tveganja za uporabnika in tretje osebe, da nekaj ne bo pravilno delovalo. Ravno ta poskusna faza pa je obenem ključni dejavnik pri tehničnem napredku, brez katerega večina tehnologij ne bi obstajala. Ta tveganja, ki spremljajo nove proizvode in storitve, so do sedaj ustrezno zmanjševala trdna zakonodaja o varnosti proizvodov in pravila o odgovornosti. |
| --- | --- |

(2)

Zlasti na začetku življenjskega cikla novih proizvodov in storitev po predhodnem preskušanju obstaja določena stopnja tveganja za uporabnika in tretje osebe, da nekaj ne bo pravilno delovalo. Ravno ta poskusna faza pa je obenem ključni dejavnik pri tehničnem napredku, brez katerega večina tehnologij ne bi obstajala. Ta tveganja, ki spremljajo nove proizvode in storitve, so do sedaj ustrezno zmanjševala trdna zakonodaja o varnosti proizvodov in pravila o odgovornosti.

| (3) | Uveljavitev umetne inteligence pa pomeni velik izziv z vidika obstoječih okvirov odgovornosti. Zaradi nepreglednosti sistemov umetne inteligence (element, poimenovan „črna skrinjica“) in številnih akterjev, ki posredujejo v njihovem življenjskem ciklu, bo njihova uporaba v vsakdanjem življenju privedla do situacij, ko bo izjemno drago ali celo nemogoče ugotoviti, kdo je nadziral tveganje pri uporabi zadevnega sistema umetne inteligence oziroma katera koda ali podatek je povzročil škodljivo delovanje. Ta težava je še večja zaradi povezljivosti med sistemom umetne inteligence in drugimi tovrstnimi sistemi ter tradicionalnimi sistemi, odvisnosti od zunanjih podatkov, dovzetnosti za kršitve kibernetske varnosti in avtonomnosti sistemov umetne inteligence, ki je zaradi zmogljivosti za strojno učenje in globoko učenje vse večja. Poleg tega, da so sistemi umetne inteligence kompleksni in bi utegnili imeti šibke točke, bi se lahko tudi uporabljali za povzročitev resne škode, kot je spodkopavanje človeškega dostojanstva ter evropskih vrednot in svoboščin, s sledenjem posameznikom proti njihovi volji, uvedbo sistemov za točkovanje državljanov, sprejemanjem pristranskih odločitev na področju zdravstvenega zavarovanja, zagotavljanja kreditov, sodnih odredb ali zaposlovanja ali z razvojem smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov. |
| --- | --- |

(3)

Uveljavitev umetne inteligence pa pomeni velik izziv z vidika obstoječih okvirov odgovornosti. Zaradi nepreglednosti sistemov umetne inteligence (element, poimenovan „črna skrinjica“) in številnih akterjev, ki posredujejo v njihovem življenjskem ciklu, bo njihova uporaba v vsakdanjem življenju privedla do situacij, ko bo izjemno drago ali celo nemogoče ugotoviti, kdo je nadziral tveganje pri uporabi zadevnega sistema umetne inteligence oziroma katera koda ali podatek je povzročil škodljivo delovanje. Ta težava je še večja zaradi povezljivosti med sistemom umetne inteligence in drugimi tovrstnimi sistemi ter tradicionalnimi sistemi, odvisnosti od zunanjih podatkov, dovzetnosti za kršitve kibernetske varnosti in avtonomnosti sistemov umetne inteligence, ki je zaradi zmogljivosti za strojno učenje in globoko učenje vse večja. Poleg tega, da so sistemi umetne inteligence kompleksni in bi utegnili imeti šibke točke, bi se lahko tudi uporabljali za povzročitev resne škode, kot je spodkopavanje človeškega dostojanstva ter evropskih vrednot in svoboščin, s sledenjem posameznikom proti njihovi volji, uvedbo sistemov za točkovanje državljanov, sprejemanjem pristranskih odločitev na področju zdravstvenega zavarovanja, zagotavljanja kreditov, sodnih odredb ali zaposlovanja ali z razvojem smrtonosnih avtonomnih orožnih sistemov.

| (4) | Treba je poudariti, da bodo prednosti uvajanja sistemov umetne inteligence daleč pomembnejše od slabosti. Prispevali bodo k učinkovitejšemu boju proti podnebnim spremembam, boljšim zdravniškim pregledom ter delovnim pogojem, boljšemu vključevanju invalidov in starejših v družbo in zagotavljanju prilagojenih izobraževalnih programov za vse vrste študentov. Z dobrimi etičnimi standardi v povezavi z zanesljivimi in pravičnimi odškodninskimi postopki bomo lahko najbolje izkoristili različne tehnološke priložnosti in okrepili zaupanje ljudi v uporabo sistemov umetne inteligence, obenem pa preprečili škodo. |
| --- | --- |

(4)

Treba je poudariti, da bodo prednosti uvajanja sistemov umetne inteligence daleč pomembnejše od slabosti. Prispevali bodo k učinkovitejšemu boju proti podnebnim spremembam, boljšim zdravniškim pregledom ter delovnim pogojem, boljšemu vključevanju invalidov in starejših v družbo in zagotavljanju prilagojenih izobraževalnih programov za vse vrste študentov. Z dobrimi etičnimi standardi v povezavi z zanesljivimi in pravičnimi odškodninskimi postopki bomo lahko najbolje izkoristili različne tehnološke priložnosti in okrepili zaupanje ljudi v uporabo sistemov umetne inteligence, obenem pa preprečili škodo.

| (5) | Za preprečevanje kršitev varnostnih predpisov je potrebna tudi ustrezna ureditev odgovornosti. Vendar je treba z ureditvijo odgovornosti, določeno v tej uredbi, upoštevati vse zadevne interese. Natančna preučitev posledic vsakega novega regulativnega okvira za mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja je pogoj za nadaljnje zakonodajne ukrepe. Ključna vloga teh podjetij v evropskem gospodarstvu opravičuje strogo sorazmeren pristop, da bi jim omogočili razvoj in inovacije. Po drugi strani pa morajo imeti žrtve poškodbe ali škode, ki jo povzročijo sistemi umetne inteligence, pravico do pritožbe in polne odškodnine za poškodbo ali škodo, ki so jo utrpele. |
| --- | --- |

(5)

Za preprečevanje kršitev varnostnih predpisov je potrebna tudi ustrezna ureditev odgovornosti. Vendar je treba z ureditvijo odgovornosti, določeno v tej uredbi, upoštevati vse zadevne interese. Natančna preučitev posledic vsakega novega regulativnega okvira za mala in srednja podjetja ter zagonska podjetja je pogoj za nadaljnje zakonodajne ukrepe. Ključna vloga teh podjetij v evropskem gospodarstvu opravičuje strogo sorazmeren pristop, da bi jim omogočili razvoj in inovacije. Po drugi strani pa morajo imeti žrtve poškodbe ali škode, ki jo povzročijo sistemi umetne inteligence, pravico do pritožbe in polne odškodnine za poškodbo ali škodo, ki so jo utrpele.

| (6) | Zahtevane spremembe v obstoječem pravnem okviru bi se morale začeti s pojasnilom, da sistemi umetne inteligence nimajo ne pravne osebnosti ne človeške zavesti in da je njihova edina naloga služiti človeštvu. Številni sistemi umetne inteligence se tudi ne razlikujejo zelo od drugih tehnologij, ki včasih temeljijo na še zapletenejši programski opremi. Velika večina sistemov umetne inteligence se pravzaprav uporablja za opravljanje nepomembnih nalog brez tveganj ali z minimalnimi tveganji za družbo. Z uporabo izraza „avtomatizirano sprejemanje odločitev“ bi se lahko izognili morebitni dvoumnosti izraza umetna inteligenca. Ta izraz opisuje položaj, v katerem uporabnik prvotno delno ali v celoti prenese odločitev na subjekt s programsko opremo ali storitvijo. Ta subjekt nato z modeli za avtomatizirano sprejemanje odločitev izvede dejanje v imenu uporabnika ali obvesti o uporabnikovi odločitvi o izvedbi dejanja. |
| --- | --- |

(6)

Zahtevane spremembe v obstoječem pravnem okviru bi se morale začeti s pojasnilom, da sistemi umetne inteligence nimajo ne pravne osebnosti ne človeške zavesti in da je njihova edina naloga služiti človeštvu. Številni sistemi umetne inteligence se tudi ne razlikujejo zelo od drugih tehnologij, ki včasih temeljijo na še zapletenejši programski opremi. Velika večina sistemov umetne inteligence se pravzaprav uporablja za opravljanje nepomembnih nalog brez tveganj ali z minimalnimi tveganji za družbo. Z uporabo izraza „avtomatizirano sprejemanje odločitev“ bi se lahko izognili morebitni dvoumnosti izraza umetna inteligenca. Ta izraz opisuje položaj, v katerem uporabnik prvotno delno ali v celoti prenese odločitev na subjekt s programsko opremo ali storitvijo. Ta subjekt nato z modeli za avtomatizirano sprejemanje odločitev izvede dejanje v imenu uporabnika ali obvesti o uporabnikovi odločitvi o izvedbi dejanja.

| (7) | Obstajajo pa tudi sistemi umetne inteligence, ki so razviti in uvedeni na kritični način in temeljijo na tehnologijah, kot so nevronske mreže in procesi globokega učenja. Zaradi njihove nepreglednosti in avtonomnosti bi lahko bilo zelo težko ugotoviti, za katerimi koraki stojijo človeške odločitve, sprejete pri njihovi zasnovi ali pri njihovem delovanju. Upravljavec tega sistema umetne inteligence bi lahko na primer trdil, da na fizično ali virtualno dejavnost, napravo ali postopek, ki je povzročil poškodbo ali škodo, ni mogel vplivati, saj jo je povzročilo avtonomno delovanje njegovega sistema. Poleg tega samo delovanje avtonomnega sistema umetne inteligence ne bi smelo biti zadosten razlog za dopustnost odškodninskega zahtevka. Zato bi lahko prišlo do odškodninskih primerov, v katerih bi bila določitev odgovornosti nepoštena ali neučinkovita, ali oseba, ki utrpi poškodbo ali škodo zaradi sistema umetne inteligence, ne bi mogla dokazati krivde proizvajalca, tretje osebe, ki je v to posegla, ali upravljavca in ne bi prejela odškodnine. |
| --- | --- |

(7)

Obstajajo pa tudi sistemi umetne inteligence, ki so razviti in uvedeni na kritični način in temeljijo na tehnologijah, kot so nevronske mreže in procesi globokega učenja. Zaradi njihove nepreglednosti in avtonomnosti bi lahko bilo zelo težko ugotoviti, za katerimi koraki stojijo človeške odločitve, sprejete pri njihovi zasnovi ali pri njihovem delovanju. Upravljavec tega sistema umetne inteligence bi lahko na primer trdil, da na fizično ali virtualno dejavnost, napravo ali postopek, ki je povzročil poškodbo ali škodo, ni mogel vplivati, saj jo je povzročilo avtonomno delovanje njegovega sistema. Poleg tega samo delovanje avtonomnega sistema umetne inteligence ne bi smelo biti zadosten razlog za dopustnost odškodninskega zahtevka. Zato bi lahko prišlo do odškodninskih primerov, v katerih bi bila določitev odgovornosti nepoštena ali neučinkovita, ali oseba, ki utrpi poškodbo ali škodo zaradi sistema umetne inteligence, ne bi mogla dokazati krivde proizvajalca, tretje osebe, ki je v to posegla, ali upravljavca in ne bi prejela odškodnine.

| (8) | Kljub temu bi moralo biti vedno jasno, da bi moral biti tisti, ki ustvari, vzdržuje, nadzira ali posega v sistem umetne inteligence, odgovoren za poškodbo ali škodo, ki jo dejavnost, naprava ali postopek povzroči. To izhaja iz splošnih in splošno sprejetih konceptov odgovornosti v pravosodju, v skladu s katerimi je oseba, ki povzroča ali ohranja tveganje za javnost, odgovorna, če to tveganje povzroči poškodbo ali škodo, in bi ga zato morala predhodno čim bolj zmanjšati ali naknadno zagotoviti odškodnino. Zato uveljavitev sistemov umetne inteligence ne pomeni, da je treba v celoti revidirati pravila o civilni odgovornosti po vsej Uniji. Posebne prilagoditve obstoječe zakonodaje in uvedba dobro dostopnih in ciljno usmerjenih novih določb bi zadostovale za obravnavanje izzivov, povezanih z umetno inteligenco, da bi se preprečila regulativna razdrobljenost in zagotovila harmonizacija zakonodaje o civilni odgovornosti v zvezi z umetno inteligenco po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(8)

Kljub temu bi moralo biti vedno jasno, da bi moral biti tisti, ki ustvari, vzdržuje, nadzira ali posega v sistem umetne inteligence, odgovoren za poškodbo ali škodo, ki jo dejavnost, naprava ali postopek povzroči. To izhaja iz splošnih in splošno sprejetih konceptov odgovornosti v pravosodju, v skladu s katerimi je oseba, ki povzroča ali ohranja tveganje za javnost, odgovorna, če to tveganje povzroči poškodbo ali škodo, in bi ga zato morala predhodno čim bolj zmanjšati ali naknadno zagotoviti odškodnino. Zato uveljavitev sistemov umetne inteligence ne pomeni, da je treba v celoti revidirati pravila o civilni odgovornosti po vsej Uniji. Posebne prilagoditve obstoječe zakonodaje in uvedba dobro dostopnih in ciljno usmerjenih novih določb bi zadostovale za obravnavanje izzivov, povezanih z umetno inteligenco, da bi se preprečila regulativna razdrobljenost in zagotovila harmonizacija zakonodaje o civilni odgovornosti v zvezi z umetno inteligenco po vsej Uniji.

| (9) | Direktiva Sveta 85/374/EGS (3) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o odgovornosti za proizvode) več kot 30 let dokazuje, da je učinkovito sredstvo za pridobitev odškodnine za škodo, ki jo je povzročil proizvod z napako. Zato bi jo bilo treba uporabljati tudi v zvezi z zahtevki iz naslova civilne odgovornosti oškodovanca zoper proizvajalca okvarjenega sistema umetne inteligence. V skladu z načeli Unije za boljše pravno urejanje bi bilo treba vse potrebne prilagoditve zakonodaje obravnavati pri potrebni reviziji navedene direktive. Tudi obstoječe pravo glede krivdne odgovornosti v državah članicah v večini primerov zagotavlja zadostno raven varstva oškodovancev za poškodbo ali škodo, ki jo povzroči poseganje tretje osebe, saj ta poseg običajno pomeni krivdno ravnanje, kadar tretja oseba uporabi sistem umetne inteligence za povzročitev škode. Zato bi se morala ta uredba osredotočiti na zahtevke zoper upravljavca sistema umetne inteligence. |
| --- | --- |

(9)

Direktiva Sveta 85/374/EGS (3) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o odgovornosti za proizvode) več kot 30 let dokazuje, da je učinkovito sredstvo za pridobitev odškodnine za škodo, ki jo je povzročil proizvod z napako. Zato bi jo bilo treba uporabljati tudi v zvezi z zahtevki iz naslova civilne odgovornosti oškodovanca zoper proizvajalca okvarjenega sistema umetne inteligence. V skladu z načeli Unije za boljše pravno urejanje bi bilo treba vse potrebne prilagoditve zakonodaje obravnavati pri potrebni reviziji navedene direktive. Tudi obstoječe pravo glede krivdne odgovornosti v državah članicah v večini primerov zagotavlja zadostno raven varstva oškodovancev za poškodbo ali škodo, ki jo povzroči poseganje tretje osebe, saj ta poseg običajno pomeni krivdno ravnanje, kadar tretja oseba uporabi sistem umetne inteligence za povzročitev škode. Zato bi se morala ta uredba osredotočiti na zahtevke zoper upravljavca sistema umetne inteligence.

| (10) | Odgovornost upravljavca v skladu s to uredbo temelji na dejstvu, da ta izvaja določen nadzor nad tveganjem, povezanim z obratovanjem in delovanjem sistema umetne inteligence, ki je primerljivo s tveganjem lastnika avtomobila. Bolj kot je sistem izpopolnjen in avtonomen, večji vpliv ima opredelitev algoritmov in vplivanje nanje, na primer s stalnimi posodobitvami. Ker bi lahko kot osebo, ki upravlja sistem umetne inteligence, pogosto smiselno šteli več kot eno osebo, bi bilo treba v okviru te uredbe pojem „upravljavec“ razumeti tako, da zajema tako upravljavca osprednjega kot upravljavca zalednega sistema. Čeprav je na splošno upravljavec osprednjega sistema oseba, ki „v glavnem“ odloča o uporabi sistema umetne inteligence, bi lahko imel dejansko upravljavec zalednega sistema višjo stopnjo nadzora nad operativnimi tveganji. Če upravljavec zalednega sistema izpolnjuje pogoje tudi za proizvajalca, kot je določen v členu 3 direktive o odgovornosti za proizvode, zanj velja ta direktiva. Če je upravljavec en sam in je ta tudi proizvajalec sistema umetne inteligence, ta uredba prevlada nad direktivo o odgovornosti za proizvode. |
| --- | --- |

(10)

Odgovornost upravljavca v skladu s to uredbo temelji na dejstvu, da ta izvaja določen nadzor nad tveganjem, povezanim z obratovanjem in delovanjem sistema umetne inteligence, ki je primerljivo s tveganjem lastnika avtomobila. Bolj kot je sistem izpopolnjen in avtonomen, večji vpliv ima opredelitev algoritmov in vplivanje nanje, na primer s stalnimi posodobitvami. Ker bi lahko kot osebo, ki upravlja sistem umetne inteligence, pogosto smiselno šteli več kot eno osebo, bi bilo treba v okviru te uredbe pojem „upravljavec“ razumeti tako, da zajema tako upravljavca osprednjega kot upravljavca zalednega sistema. Čeprav je na splošno upravljavec osprednjega sistema oseba, ki „v glavnem“ odloča o uporabi sistema umetne inteligence, bi lahko imel dejansko upravljavec zalednega sistema višjo stopnjo nadzora nad operativnimi tveganji. Če upravljavec zalednega sistema izpolnjuje pogoje tudi za proizvajalca, kot je določen v členu 3 direktive o odgovornosti za proizvode, zanj velja ta direktiva. Če je upravljavec en sam in je ta tudi proizvajalec sistema umetne inteligence, ta uredba prevlada nad direktivo o odgovornosti za proizvode.

| (11) | Če je uporabnik, to je oseba, ki uporablja sistem umetne inteligence, udeležen v škodljivem dogodku, bi moral biti v skladu s to uredbo odgovoren le, če izpolnjuje tudi pogoje za upravljavca. V nasprotnem primeru lahko obseg uporabnikovega hudo malomarnega ali namernega prispevka k tveganju pomeni, da ima uporabnik krivdno odgovornost do tožnika. To ne bi smelo vplivati na veljavne potrošniške pravice uporabnika. |
| --- | --- |

(11)

Če je uporabnik, to je oseba, ki uporablja sistem umetne inteligence, udeležen v škodljivem dogodku, bi moral biti v skladu s to uredbo odgovoren le, če izpolnjuje tudi pogoje za upravljavca. V nasprotnem primeru lahko obseg uporabnikovega hudo malomarnega ali namernega prispevka k tveganju pomeni, da ima uporabnik krivdno odgovornost do tožnika. To ne bi smelo vplivati na veljavne potrošniške pravice uporabnika.

| (12) | Ta uredba bi morala oškodovancu omogočiti, da vloži odškodninske zahtevke v celotni verigi odgovornosti in v celotnem življenjskem ciklu sistema umetne inteligence. Prav tako bi morala načeloma zajemati vse sisteme umetne inteligence ne glede na to, kje delujejo in ali delovanje poteka fizično ali virtualno. Večina odškodninskih zahtevkov v skladu s to uredbo pa bi se vendarle morala nanašati na primere odgovornosti tretjih oseb, kjer sistem umetne inteligence deluje v javnem okolju in tveganju izpostavlja veliko število oseb. V tem primeru oškodovanci pogosto niso seznanjeni z delovanjem sistema umetne inteligence in z upravljavcem nimajo sklenjenega pogodbenega ali pravnega razmerja. Zaradi delovanja sistema umetne inteligence so se tako znašli v položaju, ko imajo v primeru povzročitve poškodbe ali škode na voljo le krivdni odškodninski zahtevek zoper upravljavca sistema umetne inteligence, hkrati pa imajo velike težave z dokazovanjem njegove krivde. |
| --- | --- |

(12)

Ta uredba bi morala oškodovancu omogočiti, da vloži odškodninske zahtevke v celotni verigi odgovornosti in v celotnem življenjskem ciklu sistema umetne inteligence. Prav tako bi morala načeloma zajemati vse sisteme umetne inteligence ne glede na to, kje delujejo in ali delovanje poteka fizično ali virtualno. Večina odškodninskih zahtevkov v skladu s to uredbo pa bi se vendarle morala nanašati na primere odgovornosti tretjih oseb, kjer sistem umetne inteligence deluje v javnem okolju in tveganju izpostavlja veliko število oseb. V tem primeru oškodovanci pogosto niso seznanjeni z delovanjem sistema umetne inteligence in z upravljavcem nimajo sklenjenega pogodbenega ali pravnega razmerja. Zaradi delovanja sistema umetne inteligence so se tako znašli v položaju, ko imajo v primeru povzročitve poškodbe ali škode na voljo le krivdni odškodninski zahtevek zoper upravljavca sistema umetne inteligence, hkrati pa imajo velike težave z dokazovanjem njegove krivde.

| (13) | Vrsta sistema umetne inteligence, ki ga upravljavec nadzira, je odločilni dejavnik. Sistem umetne inteligence, ki pomeni veliko tveganje, potencialno veliko bolj ogroža uporabnika ali javnost, in to na naključen in nepredvidljiv način. To pomeni, da na začetku samostojnega delovanja sistema umetne inteligence večina potencialnih oškodovancev ni znana in je ni mogoče identificirati, to so na primer osebe na javno dostopni površini ali v sosednjem stanovanju, kar pa ne velja v primeru delovanja sistema umetne inteligence, ki vključuje točno določene osebe, ki so vnaprej dale soglasje k njegovi uporabi, na primer pri kirurškem posegu v bolnišnici ali predstavitvi proizvoda v majhni trgovini. Določanje, kako verjetno je, da bo sistem umetne inteligence z visokim tveganjem povzročil poškodbo ali škodo, je odvisno od medsebojnega vpliva namena uporabe, zaradi katerega se sistem umetne inteligence da na trg, načina uporabe sistema, resnosti morebitne poškodbe ali škode, stopnje avtonomnosti pri odločanju, ki lahko povzroči škodo, in verjetnosti, da se tveganje uresniči. Stopnjo resnosti bi bilo treba določiti na podlagi ustreznih dejavnikov, kot je obseg morebitne škode, ki bi jo utrpeli oškodovanci zaradi delovanja, vključno s posebnimi vplivi na temeljne pravice, številom oškodovancev, skupno vrednostjo morebitne škode in škodo za družbo kot celoto. Verjetnost nastanka poškodbe ali škode bi bilo treba določiti na podlagi ustreznih dejavnikov, kot so vloga algoritemskih izračunov v postopku odločanja, zapletenost odločitve in reverzibilnost učinkov. Nazadnje bi moral biti način uporabe odvisen ustreznih dejavnikov, kot so okoliščine in sektor, v katerem deluje sistem umetne inteligence, od tega, ali bi lahko imel pravne ali dejanske učinke na pomembne pravno zaščitene pravice oškodovanca, in ali se je učinkom mogoče razumno izogniti. |
| --- | --- |

(13)

Vrsta sistema umetne inteligence, ki ga upravljavec nadzira, je odločilni dejavnik. Sistem umetne inteligence, ki pomeni veliko tveganje, potencialno veliko bolj ogroža uporabnika ali javnost, in to na naključen in nepredvidljiv način. To pomeni, da na začetku samostojnega delovanja sistema umetne inteligence večina potencialnih oškodovancev ni znana in je ni mogoče identificirati, to so na primer osebe na javno dostopni površini ali v sosednjem stanovanju, kar pa ne velja v primeru delovanja sistema umetne inteligence, ki vključuje točno določene osebe, ki so vnaprej dale soglasje k njegovi uporabi, na primer pri kirurškem posegu v bolnišnici ali predstavitvi proizvoda v majhni trgovini. Določanje, kako verjetno je, da bo sistem umetne inteligence z visokim tveganjem povzročil poškodbo ali škodo, je odvisno od medsebojnega vpliva namena uporabe, zaradi katerega se sistem umetne inteligence da na trg, načina uporabe sistema, resnosti morebitne poškodbe ali škode, stopnje avtonomnosti pri odločanju, ki lahko povzroči škodo, in verjetnosti, da se tveganje uresniči. Stopnjo resnosti bi bilo treba določiti na podlagi ustreznih dejavnikov, kot je obseg morebitne škode, ki bi jo utrpeli oškodovanci zaradi delovanja, vključno s posebnimi vplivi na temeljne pravice, številom oškodovancev, skupno vrednostjo morebitne škode in škodo za družbo kot celoto. Verjetnost nastanka poškodbe ali škode bi bilo treba določiti na podlagi ustreznih dejavnikov, kot so vloga algoritemskih izračunov v postopku odločanja, zapletenost odločitve in reverzibilnost učinkov. Nazadnje bi moral biti način uporabe odvisen ustreznih dejavnikov, kot so okoliščine in sektor, v katerem deluje sistem umetne inteligence, od tega, ali bi lahko imel pravne ali dejanske učinke na pomembne pravno zaščitene pravice oškodovanca, in ali se je učinkom mogoče razumno izogniti.

| (14) | Vsi sistemi umetne inteligence z velikim tveganjem bi morali biti izčrpno navedeni v prilogi k tej uredbi. Glede na hiter tehnični razvoj in razvoj trga po celem svetu ter strokovno znanje, ki je potrebno za ustrezen pregled sistemov umetne inteligence, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije za spremembo te uredbe v zvezi z vrstami sistemov umetne inteligence, ki predstavljajo veliko tveganje, in ključnimi sektorji, v katerih se uporabljajo. Komisija bi morala na podlagi opredelitev in določb iz te uredbe prilogo brez nepotrebnega odlašanja, ampak vsaj vsakih šest mesecev, revidirati in jo po potrebi spremeniti z delegiranimi akti. Oceno Komisije o tem, ali pomeni sistem umetne inteligence visoko tveganje, bi bilo treba začeti hkrati z oceno varnosti proizvoda, da bi preprečili situacije, kjer je sistem umetne inteligence z visokim tveganjem že odobren za trg, vendar še ni razvrščen med visoko tvegane in tako deluje brez obveznega zavarovalnega kritja. Da bi podjetjem in raziskovalnim organizacijam zagotovili zadostno varnost za načrtovanje in naložbe, bi bilo treba spremembe v ključnih sektorjih uvesti le vsakih 12 mesecev. Upravljavci bi morali obvestiti Komisijo, če razvijajo novo tehnologijo, proizvode ali storitve, ki spadajo v enega od obstoječih ključnih sektorjev iz priloge in ki bi lahko v prihodnosti izpolnjevale pogoje za sistem umetne inteligence z visokim tveganjem. |
| --- | --- |

(14)

Vsi sistemi umetne inteligence z velikim tveganjem bi morali biti izčrpno navedeni v prilogi k tej uredbi. Glede na hiter tehnični razvoj in razvoj trga po celem svetu ter strokovno znanje, ki je potrebno za ustrezen pregled sistemov umetne inteligence, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije za spremembo te uredbe v zvezi z vrstami sistemov umetne inteligence, ki predstavljajo veliko tveganje, in ključnimi sektorji, v katerih se uporabljajo. Komisija bi morala na podlagi opredelitev in določb iz te uredbe prilogo brez nepotrebnega odlašanja, ampak vsaj vsakih šest mesecev, revidirati in jo po potrebi spremeniti z delegiranimi akti. Oceno Komisije o tem, ali pomeni sistem umetne inteligence visoko tveganje, bi bilo treba začeti hkrati z oceno varnosti proizvoda, da bi preprečili situacije, kjer je sistem umetne inteligence z visokim tveganjem že odobren za trg, vendar še ni razvrščen med visoko tvegane in tako deluje brez obveznega zavarovalnega kritja. Da bi podjetjem in raziskovalnim organizacijam zagotovili zadostno varnost za načrtovanje in naložbe, bi bilo treba spremembe v ključnih sektorjih uvesti le vsakih 12 mesecev. Upravljavci bi morali obvestiti Komisijo, če razvijajo novo tehnologijo, proizvode ali storitve, ki spadajo v enega od obstoječih ključnih sektorjev iz priloge in ki bi lahko v prihodnosti izpolnjevale pogoje za sistem umetne inteligence z visokim tveganjem.

| (15) | Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje z zadevnimi deležniki, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (4). Stalni odbor oziroma tehnični odbor za sisteme umetne inteligence z visokim tveganjem bi moral Komisijo podpreti pri redni reviziji v skladu s to uredbo. Ta stalni odbor bi moral biti sestavljen iz predstavnikov držav članic in uravnoteženega nabora deležnikov, vključno z organizacijami potrošnikov, združenji, ki predstavljajo oškodovance, predstavniki različno velikih podjetij iz različnih sektorjev, pa tudi raziskovalcev in znanstvenikov. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se pri pripravi delegiranih aktov sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije ter stalnega tehničnega odbora za sisteme umetne inteligence z visokim tveganjem. |
| --- | --- |

(15)

Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje z zadevnimi deležniki, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (4). Stalni odbor oziroma tehnični odbor za sisteme umetne inteligence z visokim tveganjem bi moral Komisijo podpreti pri redni reviziji v skladu s to uredbo. Ta stalni odbor bi moral biti sestavljen iz predstavnikov držav članic in uravnoteženega nabora deležnikov, vključno z organizacijami potrošnikov, združenji, ki predstavljajo oškodovance, predstavniki različno velikih podjetij iz različnih sektorjev, pa tudi raziskovalcev in znanstvenikov. Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se pri pripravi delegiranih aktov sistematično udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije ter stalnega tehničnega odbora za sisteme umetne inteligence z visokim tveganjem.

| (16) | Ta uredba bi morala zajemati poškodbo ali škodo v zvezi z življenjem, zdravjem, telesno nedotakljivostjo, lastnino in znatno nematerialno škodo, ki povzroči preverljivo gospodarsko izgubo nad pragom, usklajenim v pravu Unije o odgovornosti, ki zagotavlja ravnovesje med dostopom oškodovancev do pravnega varstva in interesi drugih vpletenih oseb. Komisija bi morala ponovno oceniti in uskladiti pragove za škodo v pravu Unije. Znatno nematerialno škodo bi bilo treba razumeti kot škodo, zaradi katere je oškodovanec znatno oškodovan, ki objektivno in dokazljivo negativno vpliva na njegove osebne interese ter povzroči gospodarsko izgubo, izračunano na primer ob upoštevanju povprečnih letnih zneskov preteklih prihodkov in drugih pomembnih okoliščin. Zato bi morali biti v uredbi določena tudi znesek in obseg odškodnine ter zastaralni rok za vložitev odškodninskih zahtevkov. Ta uredba bi morala določati bistveno nižjo zgornjo mejo za odškodnino, kot je določena v direktivi o odgovornosti za proizvode, saj se nanaša le na poškodbe ali škodo ene osebe, ki je posledica enega samega delovanja sistema umetne inteligence, medtem ko se prva nanaša na več proizvodov ali celo na proizvodno linijo z isto napako. |
| --- | --- |

(16)

Ta uredba bi morala zajemati poškodbo ali škodo v zvezi z življenjem, zdravjem, telesno nedotakljivostjo, lastnino in znatno nematerialno škodo, ki povzroči preverljivo gospodarsko izgubo nad pragom, usklajenim v pravu Unije o odgovornosti, ki zagotavlja ravnovesje med dostopom oškodovancev do pravnega varstva in interesi drugih vpletenih oseb. Komisija bi morala ponovno oceniti in uskladiti pragove za škodo v pravu Unije. Znatno nematerialno škodo bi bilo treba razumeti kot škodo, zaradi katere je oškodovanec znatno oškodovan, ki objektivno in dokazljivo negativno vpliva na njegove osebne interese ter povzroči gospodarsko izgubo, izračunano na primer ob upoštevanju povprečnih letnih zneskov preteklih prihodkov in drugih pomembnih okoliščin. Zato bi morali biti v uredbi določena tudi znesek in obseg odškodnine ter zastaralni rok za vložitev odškodninskih zahtevkov. Ta uredba bi morala določati bistveno nižjo zgornjo mejo za odškodnino, kot je določena v direktivi o odgovornosti za proizvode, saj se nanaša le na poškodbe ali škodo ene osebe, ki je posledica enega samega delovanja sistema umetne inteligence, medtem ko se prva nanaša na več proizvodov ali celo na proizvodno linijo z isto napako.

| (17) | Za vse fizične ali virtualne dejavnosti, naprave ali postopke, ki jih poganjajo sistemi umetne inteligence, ki v prilogi k tej uredbi niso navedeni kot sistemi z visokim tveganjem, bi morala še naprej veljati krivdna odgovornost, razen če veljajo strožji nacionalni zakoni in zakonodaja o varstvu potrošnikov. V zvezi z zneskom in obsegom odškodnine ter zastaralnim rokom bi bilo treba še naprej uporabljati nacionalno zakonodajo držav članic, vključno z ustreznimi sodnimi praksami. Oseba, ki utrpi poškodbo ali škodo, ki jo je povzročil sistem umetne inteligence, ki ni opredeljen kot sistem z visokim tveganjem, bi morala biti upravičena do domneve krivde upravljavca. |
| --- | --- |

(17)

Za vse fizične ali virtualne dejavnosti, naprave ali postopke, ki jih poganjajo sistemi umetne inteligence, ki v prilogi k tej uredbi niso navedeni kot sistemi z visokim tveganjem, bi morala še naprej veljati krivdna odgovornost, razen če veljajo strožji nacionalni zakoni in zakonodaja o varstvu potrošnikov. V zvezi z zneskom in obsegom odškodnine ter zastaralnim rokom bi bilo treba še naprej uporabljati nacionalno zakonodajo držav članic, vključno z ustreznimi sodnimi praksami. Oseba, ki utrpi poškodbo ali škodo, ki jo je povzročil sistem umetne inteligence, ki ni opredeljen kot sistem z visokim tveganjem, bi morala biti upravičena do domneve krivde upravljavca.

| (18) | Dolžnost skrbnega ravnanja, ki jo je mogoče pričakovati od upravljavca, bi morala biti sorazmerna z (i) naravo sistema umetne inteligence, (ii) pravno zaščiteno pravico, ki bi lahko bila omajana, (iii) morebitno poškodbo ali škodo, ki bi jo lahko povzročil sistem umetne inteligence, in (iv) verjetnostjo te škode. Pri tem bi bilo treba upoštevati, da bi upravljavec utegnil imeti omejeno znanje o algoritmih in podatkih, ki se uporabljajo v sistemu umetne inteligence. Domnevati bi bilo treba, da je upravljavec pri izbiri primernega sistema umetne inteligence ravnal skrbno, kot je mogoče od njega pričakovati, če je izbral sistem umetne inteligence, ki je bil certificiran v okviru sheme, podobne prostovoljni shemi certificiranja, ki jo je predvidela Komisija (5). Domnevati je treba, da je upravljavec med delovanjem sistema umetne inteligence ravnal skrbno, kot je mogoče od njega pričakovati, če lahko dokaže, da je dejansko in redno spremljal delovanje sistema umetne inteligence in je proizvajalca obvestil o morebitnih nepravilnostih pri delovanju. Domnevati je treba, da je upravljavec pri ohranjanju zanesljivosti delovanja ravnal skrbno, kot je mogoče od njega pričakovati, če je vgradil vse razpoložljive posodobitve, ki jih je zagotovil proizvajalec sistema umetne inteligence. Ker se lahko raven izpopolnjenosti upravljavcev razlikuje glede na to, ali so zgolj potrošniki ali strokovnjaki, bi bilo treba dolžnost skrbnega ravnanja ustrezno prilagoditi. |
| --- | --- |

(18)

Dolžnost skrbnega ravnanja, ki jo je mogoče pričakovati od upravljavca, bi morala biti sorazmerna z (i) naravo sistema umetne inteligence, (ii) pravno zaščiteno pravico, ki bi lahko bila omajana, (iii) morebitno poškodbo ali škodo, ki bi jo lahko povzročil sistem umetne inteligence, in (iv) verjetnostjo te škode. Pri tem bi bilo treba upoštevati, da bi upravljavec utegnil imeti omejeno znanje o algoritmih in podatkih, ki se uporabljajo v sistemu umetne inteligence. Domnevati bi bilo treba, da je upravljavec pri izbiri primernega sistema umetne inteligence ravnal skrbno, kot je mogoče od njega pričakovati, če je izbral sistem umetne inteligence, ki je bil certificiran v okviru sheme, podobne prostovoljni shemi certificiranja, ki jo je predvidela Komisija (5). Domnevati je treba, da je upravljavec med delovanjem sistema umetne inteligence ravnal skrbno, kot je mogoče od njega pričakovati, če lahko dokaže, da je dejansko in redno spremljal delovanje sistema umetne inteligence in je proizvajalca obvestil o morebitnih nepravilnostih pri delovanju. Domnevati je treba, da je upravljavec pri ohranjanju zanesljivosti delovanja ravnal skrbno, kot je mogoče od njega pričakovati, če je vgradil vse razpoložljive posodobitve, ki jih je zagotovil proizvajalec sistema umetne inteligence. Ker se lahko raven izpopolnjenosti upravljavcev razlikuje glede na to, ali so zgolj potrošniki ali strokovnjaki, bi bilo treba dolžnost skrbnega ravnanja ustrezno prilagoditi.

| (19) | Da bi lahko upravljavec dokazal, da krivda ni njegova, ali da bi oškodovancu omogočil, da krivdo dokaže, bi morali biti proizvajalci dolžni sodelovati z obema zadevnima stranema, vključno z zagotavljanjem dobro dokumentiranih informacij. Tako proizvajalci s sedežem v Uniji kot tisti zunaj nje bi prav tako morali biti dolžni v Uniji imenovati predstavnika za odgovornost v zvezi s sistemom umetne inteligence, ki bi deloval kot kontaktna točka za odgovarjanje na vse poizvedbe upravljavcev podobno kot pooblaščene osebe za varstvo podatkov, kot je določeno v členu 37 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (6), predstavniku proizvajalca, kot je določeno v členih 3(41) in 13(4) Uredbe (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ali pooblaščenemu predstavniku, kot je določeno v členih 4(2) in 5 Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta (8). |
| --- | --- |

(19)

Da bi lahko upravljavec dokazal, da krivda ni njegova, ali da bi oškodovancu omogočil, da krivdo dokaže, bi morali biti proizvajalci dolžni sodelovati z obema zadevnima stranema, vključno z zagotavljanjem dobro dokumentiranih informacij. Tako proizvajalci s sedežem v Uniji kot tisti zunaj nje bi prav tako morali biti dolžni v Uniji imenovati predstavnika za odgovornost v zvezi s sistemom umetne inteligence, ki bi deloval kot kontaktna točka za odgovarjanje na vse poizvedbe upravljavcev podobno kot pooblaščene osebe za varstvo podatkov, kot je določeno v členu 37 Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (6), predstavniku proizvajalca, kot je določeno v členih 3(41) in 13(4) Uredbe (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ali pooblaščenemu predstavniku, kot je določeno v členih 4(2) in 5 Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

| (20) | Zakonodajalec mora obravnavati tveganja v zvezi z odgovornostjo, povezana s sistemi umetne inteligence, v njihovem celotnem življenjskem ciklu, od razvoja do uporabe, pa do izrabljenosti, vključno z ravnanjem z odpadki in njihovim recikliranjem. Vključitev sistemov umetne inteligence v proizvod ali storitev pomeni finančno tveganje za podjetja in bo zato močno vplivala na zmožnost in možnosti malih in srednjih podjetij ter zagonskih podjetij v zvezi z zavarovanjem in financiranjem njihovih projektov, ki temeljijo na novih tehnologijah. Namen odgovornosti torej ni le varstvo pomembnih pravno zaščitenih pravic posameznikov, temveč tudi določiti, ali lahko podjetja, zlasti mala in srednja ter zagonska podjetja, zbirajo kapital, uvajajo inovacije, raziskujejo in ponujajo nove proizvode in storitve, pa tudi, ali stranke tem proizvodom in storitvam zaupajo in so jih pripravljene uporabljati kljub morebitnim tveganjem in pravnim zahtevkom, vloženim v povezavi z njimi. |
| --- | --- |

(20)

Zakonodajalec mora obravnavati tveganja v zvezi z odgovornostjo, povezana s sistemi umetne inteligence, v njihovem celotnem življenjskem ciklu, od razvoja do uporabe, pa do izrabljenosti, vključno z ravnanjem z odpadki in njihovim recikliranjem. Vključitev sistemov umetne inteligence v proizvod ali storitev pomeni finančno tveganje za podjetja in bo zato močno vplivala na zmožnost in možnosti malih in srednjih podjetij ter zagonskih podjetij v zvezi z zavarovanjem in financiranjem njihovih projektov, ki temeljijo na novih tehnologijah. Namen odgovornosti torej ni le varstvo pomembnih pravno zaščitenih pravic posameznikov, temveč tudi določiti, ali lahko podjetja, zlasti mala in srednja ter zagonska podjetja, zbirajo kapital, uvajajo inovacije, raziskujejo in ponujajo nove proizvode in storitve, pa tudi, ali stranke tem proizvodom in storitvam zaupajo in so jih pripravljene uporabljati kljub morebitnim tveganjem in pravnim zahtevkom, vloženim v povezavi z njimi.

| (21) | Zavarovanje lahko pomaga zagotoviti, da oškodovanci prejmejo dejansko odškodnino, in prispeva k združevanju tveganj vseh zavarovancev. Eden od dejavnikov, na katerih temelji ponudba zavarovalnih produktov in storitev zavarovalnic, je ocena tveganja na podlagi dostopa do zadostnih podatkov o preteklih zahtevkih. Nezadosten dostop do visokokakovostnih podatkov ali premalo tovrstnih podatkov bi lahko bil razlog, zakaj je na začetku težko oblikovati zavarovalne produkte za nove in nastajajoče tehnologije. Boljši dostop do podatkov, ki jih ustvarijo nove tehnologije, in njihova optimalna uporaba skupaj z obvezno zagotovitvijo dobro dokumentiranih informacij pa bosta povečala zmožnost zavarovalnic, da oblikujejo model nastajajočih tveganj, in spodbudila razvoj bolj inovativnega kritja. |
| --- | --- |

(21)

Zavarovanje lahko pomaga zagotoviti, da oškodovanci prejmejo dejansko odškodnino, in prispeva k združevanju tveganj vseh zavarovancev. Eden od dejavnikov, na katerih temelji ponudba zavarovalnih produktov in storitev zavarovalnic, je ocena tveganja na podlagi dostopa do zadostnih podatkov o preteklih zahtevkih. Nezadosten dostop do visokokakovostnih podatkov ali premalo tovrstnih podatkov bi lahko bil razlog, zakaj je na začetku težko oblikovati zavarovalne produkte za nove in nastajajoče tehnologije. Boljši dostop do podatkov, ki jih ustvarijo nove tehnologije, in njihova optimalna uporaba skupaj z obvezno zagotovitvijo dobro dokumentiranih informacij pa bosta povečala zmožnost zavarovalnic, da oblikujejo model nastajajočih tveganj, in spodbudila razvoj bolj inovativnega kritja.

| (22) | Ker ni podatkov o preteklih zahtevkih, bi bilo treba raziskati, kako in pod katerimi pogoji je mogoče zavarovati odgovornost, da bi zavarovanje povezali s proizvodom in ne z odgovorno osebo. Na voljo so že zavarovalni produkti, ki se razvijajo po posameznih področjih in kritjih skladno z razvojem tehnologije. Veliko zavarovalnic se specializira v določenih tržnih segmentih (npr. mala in srednja podjetja) ali v zagotavljanju kritja za določene vrste proizvodov (npr. električne naprave), kar pomeni, da ima zavarovanec običajno na voljo zavarovalni produkt. Vendar je težko predvideti enotno rešitev za vse in zavarovalniški trg bo potreboval čas, da se prilagodi. Komisija bi morala tesno sodelovati z zavarovalniškim trgom, da bi razvila inovativne zavarovalne produkte, ki bi lahko odpravili zavarovalno vrzel. V izjemnih primerih, kot je dogodek, pri katerem je nastala kolektivna škoda, kjer odškodnina znatno presega najvišje zneske, določene v tej uredbi, bi bilo treba države članice spodbuditi, da za omejeno obdobje ustanovijo poseben odškodninski sklad, v okviru katerega bi se obravnavali ti posebni primeri. Posebni odškodninski skladi bi se lahko vzpostavili tudi za kritje tistih izjemnih primerov, v katerih sistem umetne inteligence, ki še ni opredeljen kot sistem umetne inteligence z visokim tveganjem in zato še ni zavarovan, povzroči poškodbo ali škodo. Da bi zagotovili pravno varnost in izpolnili obveznost obveščanja vseh potencialnih oškodovancev, bi bilo treba o posebnem odškodninskem skladu in pogojih za njegovo koriščenje obvestiti javnost na jasen in celovit način. |
| --- | --- |

(22)

Ker ni podatkov o preteklih zahtevkih, bi bilo treba raziskati, kako in pod katerimi pogoji je mogoče zavarovati odgovornost, da bi zavarovanje povezali s proizvodom in ne z odgovorno osebo. Na voljo so že zavarovalni produkti, ki se razvijajo po posameznih področjih in kritjih skladno z razvojem tehnologije. Veliko zavarovalnic se specializira v določenih tržnih segmentih (npr. mala in srednja podjetja) ali v zagotavljanju kritja za določene vrste proizvodov (npr. električne naprave), kar pomeni, da ima zavarovanec običajno na voljo zavarovalni produkt. Vendar je težko predvideti enotno rešitev za vse in zavarovalniški trg bo potreboval čas, da se prilagodi. Komisija bi morala tesno sodelovati z zavarovalniškim trgom, da bi razvila inovativne zavarovalne produkte, ki bi lahko odpravili zavarovalno vrzel. V izjemnih primerih, kot je dogodek, pri katerem je nastala kolektivna škoda, kjer odškodnina znatno presega najvišje zneske, določene v tej uredbi, bi bilo treba države članice spodbuditi, da za omejeno obdobje ustanovijo poseben odškodninski sklad, v okviru katerega bi se obravnavali ti posebni primeri. Posebni odškodninski skladi bi se lahko vzpostavili tudi za kritje tistih izjemnih primerov, v katerih sistem umetne inteligence, ki še ni opredeljen kot sistem umetne inteligence z visokim tveganjem in zato še ni zavarovan, povzroči poškodbo ali škodo. Da bi zagotovili pravno varnost in izpolnili obveznost obveščanja vseh potencialnih oškodovancev, bi bilo treba o posebnem odškodninskem skladu in pogojih za njegovo koriščenje obvestiti javnost na jasen in celovit način.

| (23) | Nadvse pomembno je, da so vse prihodnje spremembe te uredbe usklajene s potrebnim pregledom direktive o odgovornosti za proizvode, da bi jo celovito in dosledno revidirali ter zagotovili pravice in obveznosti vseh zadevnih strani v celotni verigi odgovornosti. Uvedba nove ureditve odgovornosti za upravljavce sistemov umetne inteligence zahteva tesno usklajevanje določb te uredbe in revizije direktive o odgovornosti za proizvode z vidika vsebine in pristopa, tako da bosta skupaj tvorili skladen okvir odgovornosti za sisteme umetne inteligence, v katerem bi se pri tveganju v zvezi z odgovornostjo in ustreznimi odškodninskimi ureditvami upoštevali interesi proizvajalca, upravljavca, potrošnika in oškodovanca. Zato je treba v vseh zakonodajnih aktih prilagoditi, uskladiti in vzporedno predvideti opredelitve pojmov sistem umetne inteligence, upravljavec osprednjega sistema in upravljavec zalednega sistema, proizvajalec, napaka, proizvod in storitev. |
| --- | --- |

(23)

Nadvse pomembno je, da so vse prihodnje spremembe te uredbe usklajene s potrebnim pregledom direktive o odgovornosti za proizvode, da bi jo celovito in dosledno revidirali ter zagotovili pravice in obveznosti vseh zadevnih strani v celotni verigi odgovornosti. Uvedba nove ureditve odgovornosti za upravljavce sistemov umetne inteligence zahteva tesno usklajevanje določb te uredbe in revizije direktive o odgovornosti za proizvode z vidika vsebine in pristopa, tako da bosta skupaj tvorili skladen okvir odgovornosti za sisteme umetne inteligence, v katerem bi se pri tveganju v zvezi z odgovornostjo in ustreznimi odškodninskimi ureditvami upoštevali interesi proizvajalca, upravljavca, potrošnika in oškodovanca. Zato je treba v vseh zakonodajnih aktih prilagoditi, uskladiti in vzporedno predvideti opredelitve pojmov sistem umetne inteligence, upravljavec osprednjega sistema in upravljavec zalednega sistema, proizvajalec, napaka, proizvod in storitev.

| (24) | Ker cilja te uredbe, in sicer oblikovati v prihodnost usmerjen in poenoten pristop na ravni Unije, ki določa skupne evropske standarde za evropske državljane in podjetja, da se zagotovi doslednost pravic in pravne varnosti po vsej Uniji, in izogniti se razdrobljenosti enotnega digitalnega trga, ki bi ovirala doseganje cilja ohranjanja digitalne suverenosti, spodbujanja digitalnih inovacij v Evropi in zagotavljanja visoke ravni varstva pravic državljanov in potrošnikov, zahtevata, da so ureditve odgovornosti za sisteme umetne inteligence popolnoma usklajene. Države članice zaradi hitrih tehnoloških sprememb, čezmejnega razvoja, uporabe sistemov umetne inteligence in nenazadnje nasprotujočih si zakonodajnih pristopov v Uniji teh ciljev ne morejo doseči v zadostni meri, zaradi obsega oziroma učinkov ukrepa pa se lahko dosežejo na ravni Unije. Unija bi zato lahko sprejela ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(24)

Ker cilja te uredbe, in sicer oblikovati v prihodnost usmerjen in poenoten pristop na ravni Unije, ki določa skupne evropske standarde za evropske državljane in podjetja, da se zagotovi doslednost pravic in pravne varnosti po vsej Uniji, in izogniti se razdrobljenosti enotnega digitalnega trga, ki bi ovirala doseganje cilja ohranjanja digitalne suverenosti, spodbujanja digitalnih inovacij v Evropi in zagotavljanja visoke ravni varstva pravic državljanov in potrošnikov, zahtevata, da so ureditve odgovornosti za sisteme umetne inteligence popolnoma usklajene. Države članice zaradi hitrih tehnoloških sprememb, čezmejnega razvoja, uporabe sistemov umetne inteligence in nenazadnje nasprotujočih si zakonodajnih pristopov v Uniji teh ciljev ne morejo doseči v zadostni meri, zaradi obsega oziroma učinkov ukrepa pa se lahko dosežejo na ravni Unije. Unija bi zato lahko sprejela ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa pravila za zahtevke fizičnih in pravnih oseb iz naslova civilne odgovornosti zoper upravljavce sistemov umetne inteligence.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja na ozemlju Unije, če je fizična ali virtualna dejavnost, naprava ali postopek, ki jih poganja sistem umetne inteligence, povzročila poškodbo ali škodo v zvezi z življenjem, zdravjem, telesno nedotakljivostjo fizične osebe ali lastnino fizične ali pravne osebe ali če je povzročila večjo nematerialno škodo, ki ima za posledico preverljivo ekonomsko izgubo.

2.   Vsak dogovor med upravljavcem sistema umetne inteligence in fizično ali pravno osebo, ki utrpi poškodbo ali škodo zaradi sistema umetne inteligence, ki zaobide ali omeji pravice in obveznosti iz te uredbe, sklenjene pred nastankom poškodbe ali škode ali po njem, se v zvezi s pravicami in obveznostmi iz te uredbe šteje kot ničen.

3.   Ta uredba ne posega v dodatne odškodninske zahtevke iz pogodbenih razmerij ter predpisov o odgovornosti za proizvode, varstvu potrošnikov, nediskriminaciji, delu in varstvu okolja, sklenjene med upravljavcem in fizično ali pravno osebo, ki je utrpela poškodbo ali škodo zaradi sistema umetne inteligence in ki se lahko vložijo zoper upravljavca v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „sistem umetne inteligence“ pomeni sistem, ki ali v celoti temelji na programski opremi ali pa je vgrajen v strojno opremo in ki z ravnanjem posnema inteligenco, tako da med drugim zbira in obdeluje podatke, preučuje in razlaga svoje okolje ter vsaj delno avtonomno dosega specifične cilje; |
| --- | --- |

(a)

„sistem umetne inteligence“ pomeni sistem, ki ali v celoti temelji na programski opremi ali pa je vgrajen v strojno opremo in ki z ravnanjem posnema inteligenco, tako da med drugim zbira in obdeluje podatke, preučuje in razlaga svoje okolje ter vsaj delno avtonomno dosega specifične cilje;

| (b) | „avtonomen“ pomeni, da sistem umetne inteligence obratuje tako, da razlaga določene podatke in uporablja niz vnaprej določenih navodil, ne da bi ga ta omejevala, vendar je ravnanje sistema omejeno z izpolnitvijo cilja, ki mu je bil določen in v katerega je usmerjen, ter drugimi ustreznimi konstrukcijskimi odločitvami, ki jih je sprejel njegov razvijalec; |
| --- | --- |

(b)

„avtonomen“ pomeni, da sistem umetne inteligence obratuje tako, da razlaga določene podatke in uporablja niz vnaprej določenih navodil, ne da bi ga ta omejevala, vendar je ravnanje sistema omejeno z izpolnitvijo cilja, ki mu je bil določen in v katerega je usmerjen, ter drugimi ustreznimi konstrukcijskimi odločitvami, ki jih je sprejel njegov razvijalec;

| (c) | „visoko tveganje“ pomeni, da je pri sistemu umetne inteligence, ki obratuje avtonomno, precejšnja možnost, da bo eni ali več osebam povzročil naključne ali razumsko nepredvidljive poškodbe ali škodo; obstoj te možnosti je odvisen od medsebojnega učinkovanja med resnostjo potencialne poškodbe ali škode, stopnjo avtonomnosti pri odločanju, verjetnostjo, da se bo tveganje uresničilo, ter načinom in okvirom, v katerem se sistem umetne inteligence uporablja; |
| --- | --- |

(c)

„visoko tveganje“ pomeni, da je pri sistemu umetne inteligence, ki obratuje avtonomno, precejšnja možnost, da bo eni ali več osebam povzročil naključne ali razumsko nepredvidljive poškodbe ali škodo; obstoj te možnosti je odvisen od medsebojnega učinkovanja med resnostjo potencialne poškodbe ali škode, stopnjo avtonomnosti pri odločanju, verjetnostjo, da se bo tveganje uresničilo, ter načinom in okvirom, v katerem se sistem umetne inteligence uporablja;

| (d) | „upravljavec“ pomeni tako upravljavca osprednjega kot tudi zalednega sistema, če odgovornost slednjega ni zajeta že v Direktivi 85/374/EGS; |
| --- | --- |

(d)

„upravljavec“ pomeni tako upravljavca osprednjega kot tudi zalednega sistema, če odgovornost slednjega ni zajeta že v Direktivi 85/374/EGS;

| (e) | „upravljavec osprednjega sistema“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki izvaja določen nadzor nad tveganjem, povezanim z obratovanjem in delovanjem sistema umetne inteligence in ima od obratovanja korist; |
| --- | --- |

(e)

„upravljavec osprednjega sistema“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki izvaja določen nadzor nad tveganjem, povezanim z obratovanjem in delovanjem sistema umetne inteligence in ima od obratovanja korist;

| (f) | „upravljavec zalednega sistema“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki stalno opredeljuje značilnosti tehnologije ter zagotavlja podatke in osnovno storitev zaledne podpore, zaradi česar izvaja tudi določen nadzor nad tveganjem, povezanim z obratovanjem in delovanjem sistema umetne inteligence; |
| --- | --- |

(f)

„upravljavec zalednega sistema“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki stalno opredeljuje značilnosti tehnologije ter zagotavlja podatke in osnovno storitev zaledne podpore, zaradi česar izvaja tudi določen nadzor nad tveganjem, povezanim z obratovanjem in delovanjem sistema umetne inteligence;

| (g) | „nadzor“ pomeni vsako dejanje upravljavca, ki vpliva na obratovanje sistema umetne inteligence in s tem na obseg, v katerem upravljavec izpostavlja tretje osebe potencialnim tveganjem, povezanim z obratovanjem in delovanjem sistema umetne inteligence; ta dejanja lahko vplivajo na obratovanje na vseh stopnjah, tako da vplivajo na vhodne in izhodne podatke ali rezultate, lahko pa tudi spremenijo posebne funkcije ali procese znotraj sistema umetne inteligence; koliko to dejanje določa naštete vidike obratovanja sistema umetne inteligence, je odvisno od stopnje vpliva upravljavca na tveganje, ki je povezano z obratovanjem in delovanjem sistema umetne inteligence; |
| --- | --- |

(g)

„nadzor“ pomeni vsako dejanje upravljavca, ki vpliva na obratovanje sistema umetne inteligence in s tem na obseg, v katerem upravljavec izpostavlja tretje osebe potencialnim tveganjem, povezanim z obratovanjem in delovanjem sistema umetne inteligence; ta dejanja lahko vplivajo na obratovanje na vseh stopnjah, tako da vplivajo na vhodne in izhodne podatke ali rezultate, lahko pa tudi spremenijo posebne funkcije ali procese znotraj sistema umetne inteligence; koliko to dejanje določa naštete vidike obratovanja sistema umetne inteligence, je odvisno od stopnje vpliva upravljavca na tveganje, ki je povezano z obratovanjem in delovanjem sistema umetne inteligence;

| (h) | „oškodovanec“ pomeni vsako osebo, ki utrpi poškodbo ali škodo, nastalo zaradi fizične ali virtualne dejavnosti, naprave ali postopka, ki jih poganja sistem umetne inteligence, in ki ni upravljavec tega sistema; |
| --- | --- |

(h)

„oškodovanec“ pomeni vsako osebo, ki utrpi poškodbo ali škodo, nastalo zaradi fizične ali virtualne dejavnosti, naprave ali postopka, ki jih poganja sistem umetne inteligence, in ki ni upravljavec tega sistema;

| (i) | „poškodba ali škoda“ pomeni škodljive posledice za življenje, zdravje, telesno nedotakljivost fizične osebe, lastnino fizične ali pravne osebe ali povzročitev večje nematerialne škode, ki ima za posledico preverljivo ekonomsko izgubo; |
| --- | --- |

(i)

„poškodba ali škoda“ pomeni škodljive posledice za življenje, zdravje, telesno nedotakljivost fizične osebe, lastnino fizične ali pravne osebe ali povzročitev večje nematerialne škode, ki ima za posledico preverljivo ekonomsko izgubo;

| (j) | „proizvajalec“ pomeni proizvajalca, kot je opredeljen v členu 3 Direktive 85/374/EGS. |
| --- | --- |

(j)

„proizvajalec“ pomeni proizvajalca, kot je opredeljen v členu 3 Direktive 85/374/EGS.

POGLAVJE II

SISTEMI UMETNE INTELIGENCE Z VISOKIM TVEGANJEM

SISTEMI UMETNE INTELIGENCE Z VISOKIM TVEGANJEM

Člen 4

Objektivna odgovornost za sisteme umetne inteligence z visokim tveganjem

1.   Upravljavec sistema umetne inteligence z visokim tveganjem je objektivno odgovoren za vsako poškodbo ali škodo, ki je nastala zaradi fizične ali virtualne dejavnosti, naprave ali postopka, ki jih poganja ta sistem.

2.   Vsi sistemi umetne inteligence z visokim tveganjem in vsi ključni sektorji, v katerih se uporabljajo, so navedeni v prilogi k tej uredbi. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 13 za spremembo izčrpnega seznama s:

| (a) | vključitvijo novih vrst sistemov umetne inteligence z visokim tveganjem in ključnih sektorjev, v katerih se uporabljajo; |
| --- | --- |

(a)

vključitvijo novih vrst sistemov umetne inteligence z visokim tveganjem in ključnih sektorjev, v katerih se uporabljajo;

| (b) | črtanjem vrst sistemov umetne inteligence, ki jih ni več mogoče šteti za sisteme z visokim tveganjem, in/ali |
| --- | --- |

(b)

črtanjem vrst sistemov umetne inteligence, ki jih ni več mogoče šteti za sisteme z visokim tveganjem, in/ali

| (c) | spremembo ključnih sektorjev za obstoječe sisteme umetne inteligence z visokim tveganjem. |
| --- | --- |

(c)

spremembo ključnih sektorjev za obstoječe sisteme umetne inteligence z visokim tveganjem.

Vsi delegirani akti o spremembi priloge začnejo veljati šest mesecev po njihovem sprejetju. Komisija pri sprejemanju delegiranih aktov o vključitvi novih sistemov umetne inteligence z visokim tveganjem in ali ključnih sektorjev v prilogo v celoti upošteva merila iz te uredbe, zlasti merila iz člena 3(c).

3.   Upravljavci sistemov umetne inteligence z visokim tveganjem se ne more odvezati odgovornosti z utemeljitvijo, da so ravnali s potrebno skrbnostjo ali da je poškodba oziroma škoda nastala zaradi avtonomne dejavnosti, naprave ali postopka, ki jih poganja njihov sistem umetne inteligence. Upravljavci niso odgovorni za poškodbo ali škodo, ki je nastala zaradi višje sile.

4.   Upravljavec osprednjega sistema umetne inteligence z visokim tveganjem poskrbi, da vse operacije tega sistema krije zavarovanje odgovornosti, ki je ustrezno glede na zneske in obseg odškodnine iz členov 5 in 6 te uredbe. Upravljavec zalednega sistema umetne inteligence z visokim tveganjem poskrbi, da njegove storitve krije zavarovanje odgovornosti za poslovanje ali izdelke, ki je ustrezno glede na zneske in obseg odškodnine iz členov 5 in 6 te uredbe. Če se za sisteme obveznega zavarovanja upravljavca osprednjega ali zalednega sistema, ki obstajajo na podlagi drugega evropskega ali nacionalnega prava ali obstoječih skladov prostovoljnega zavarovanja za podjetja, šteje, da krijejo obratovanje sistema umetne inteligence ali opravljeno storitev, se šteje, da je obveznost sklenitve zavarovanja za sistem umetne inteligence ali opravljeno storitev v skladu s to uredbo izpolnjena, če zadevno obstoječe obvezno zavarovanje ali sklad prostovoljnega zavarovanja za podjetja krije zneske in obseg odškodnine iz členov 5 in 6 te uredbe.

5.   V primeru nasprotujoče si klasifikacije objektivne odgovornosti sistemov umetne inteligence ta uredba prevlada nad nacionalnimi ureditvami odškodninske odgovornosti.

Člen 5

Znesek odškodnine

1.   Upravljavec sistema umetne inteligence z visokim tveganjem, ki je spoznan za odgovornega za poškodovanje ali povzročitev škode v skladu s to uredbo, krije:

| (a) | znesek do največ dveh milijonov EUR v primeru smrti, poškodbe, okvare zdravja ali posega v telesno nedotakljivost oškodovanca zaradi obratovanja sistema umetne inteligence z visokim tveganjem; |
| --- | --- |

(a)

znesek do največ dveh milijonov EUR v primeru smrti, poškodbe, okvare zdravja ali posega v telesno nedotakljivost oškodovanca zaradi obratovanja sistema umetne inteligence z visokim tveganjem;

| (b) | znesek do največ enega milijona EUR v primeru večje nematerialne škode, ki ima za posledico preverljivo ekonomsko izgubo, ali škode na premoženju zaradi ene same operacije enega samega sistema umetne inteligence z visokim tveganjem, tudi v primeru, ko je nastala škoda na več stvareh v lasti oškodovanca; če oškodovanec zoper upravljavca uveljavlja tudi pogodbeno odgovornost in je skupni znesek materialne škode ali večje nematerialne škode nižji od [EUR 500] (9), se odškodnina v skladu s to uredbo ne izplača. |
| --- | --- |

(b)

znesek do največ enega milijona EUR v primeru večje nematerialne škode, ki ima za posledico preverljivo ekonomsko izgubo, ali škode na premoženju zaradi ene same operacije enega samega sistema umetne inteligence z visokim tveganjem, tudi v primeru, ko je nastala škoda na več stvareh v lasti oškodovanca; če oškodovanec zoper upravljavca uveljavlja tudi pogodbeno odgovornost in je skupni znesek materialne škode ali večje nematerialne škode nižji od [EUR 500] (9), se odškodnina v skladu s to uredbo ne izplača.

2.   Kadar skupni znesek odškodnine, ki pripada več osebam, ki so utrpele poškodbo ali škodo, nastalo zaradi istega obratovanja istega sistema umetne inteligence z visokim tveganjem, presega najvišje skupne zneske iz odstavka 1, se zneski, ki se izplačajo vsaki osebi, sorazmerno zmanjšajo, tako da skupni znesek odškodnine ne presega najvišjih zneskov iz odstavka 1.

Člen 6

Obseg odškodnine

1.   V okviru zneska iz člena 5(1)(a) se odškodnina, ki jo mora plačati upravljavec, odgovoren v primeru telesne poškodbe, ki ji sledi smrt oškodovanca, izračuna na podlagi stroškov zdravljenja oškodovanca pred smrtjo in premoženjske škode, nastale pred smrtjo zaradi prenehanja ali zmanjšanja zmožnosti pridobivanja zaslužka ali povečanja oškodovančevih potreb zaradi škodljivih posledic pred smrtjo. Odgovorni upravljavec poleg tega krije stroške pogreba pokojnega oškodovanca osebi, ki je odgovorna za kritje teh stroškov.

Če je bil oškodovanec v trenutku nastanka poškodbe, ki je privedla do njegove smrti, v razmerju s tretjo osebo in je imel pravno obveznost, da jo preživlja, odgovorni upravljavec tej tretji osebi škodo povrne tako, da ji za obdobje, ki ustreza povprečni pričakovani življenjski dobi za osebo starosti in splošnega opisa oškodovanca, plačuje preživnino v obsegu, v katerem bi jo bil dolžan plačevati oškodovanec. Upravljavec tej tretji osebi škodo povrne tudi, če je bila v trenutku nastanka poškodbe, ki je povzročila smrt, spočeta, vendar še ni bila rojena.

2.   V okviru zneska iz člena 5(1)(b) odškodnina, ki jo mora plačati upravljavec, odgovoren v primeru poškodbe, okvare zdravja ali posega v telesno nedotakljivost oškodovanca, zajema povračilo stroškov s tem povezane zdravstvene oskrbe in povračilo morebitne premoženjske škode, ki jo oškodovanec utrpi zaradi začasnega prenehanja, zmanjšanja ali trajnega prenehanja zmožnosti pridobivanja zaslužka ali zaradi posledičnega zdravniško potrjenega povečanja svojih potreb.

Člen 7

Zastaralni rok

1.   Za zahtevke iz naslova civilne odgovornosti, vložene v skladu s členom 4(1), ki se nanašajo na škodljive posledice za življenje, zdravje ali telesno nedotakljivost, velja poseben zastaralni rok 30 let od datuma nastanka škode.

2.   Za zahtevke iz naslova civilne odgovornosti, vložene v skladu s členom 4(1), ki se nanašajo na materialno škodo ali večjo nematerialno škodo, ki ima za posledico preverljivo ekonomsko izgubo, velja poseben zastaralni rok:

| (a) | 10 let od dneva nastanka premoženjske škode ali preverljive ekonomske izgube, ki je posledica večje nematerialne škode, ali |
| --- | --- |

(a)

10 let od dneva nastanka premoženjske škode ali preverljive ekonomske izgube, ki je posledica večje nematerialne škode, ali

| (b) | 30 let od dneva, ko je sistem umetne inteligence z visokim tveganjem obratoval tako, da je povzročil nastalo materialno ali nematerialno škodo. |
| --- | --- |

(b)

30 let od dneva, ko je sistem umetne inteligence z visokim tveganjem obratoval tako, da je povzročil nastalo materialno ali nematerialno škodo.

Kar zadeva obdobja iz prvega pododstavka, se uporablja obdobje, ki se prej konča.

3.   Ta člen ne posega v nacionalno pravo, ki ureja začasno prekinitev ali pretrganje zastaralnih rokov.

POGLAVJE III

DRUGI SISTEMI UMETNE INTELIGENCE

DRUGI SISTEMI UMETNE INTELIGENCE

Člen 8

Krivdna odgovornost za druge sisteme umetne inteligence

1.   Za upravljavca sistema umetne inteligence, ki ne predstavlja sistema z visokim tveganjem, kot je določeno v členu 3(c) in členu 4(2), in zato ni naveden v prilogi k tej uredbi, velja krivdna odgovornost za vsako poškodbo ali škodo, nastalo zaradi fizične ali virtualne dejavnosti, naprave ali postopka, ki jih poganja ta sistem umetne inteligence.

2.   Upravljavec ni odgovoren, če lahko dokaže, da je bila poškodba ali škoda povzročena brez njegove krivde, pri čemer se lahko opre na enega od naslednjih razlogov:

| (a) | sistem umetne inteligence je bil aktiviran brez njegovega vedenja, čeprav je sprejel vse razumne in potrebne ukrepe, da bi aktiviranje brez njegovega nadzora preprečil, ali |
| --- | --- |

(a)

sistem umetne inteligence je bil aktiviran brez njegovega vedenja, čeprav je sprejel vse razumne in potrebne ukrepe, da bi aktiviranje brez njegovega nadzora preprečil, ali

| (b) | pri izvedbi vseh naslednjih ukrepov je upošteval potrebno skrbnost: izbira ustreznega sistema umetne inteligence glede na nalogo ter znanje in spretnosti, pravilen zagon sistema umetne inteligence, spremljanje dejavnosti in vzdrževanje operativne zanesljivosti sistema z redno namestitvijo vseh razpoložljivih posodobitev. |
| --- | --- |

(b)

pri izvedbi vseh naslednjih ukrepov je upošteval potrebno skrbnost: izbira ustreznega sistema umetne inteligence glede na nalogo ter znanje in spretnosti, pravilen zagon sistema umetne inteligence, spremljanje dejavnosti in vzdrževanje operativne zanesljivosti sistema z redno namestitvijo vseh razpoložljivih posodobitev.

Upravljavec se ne more izogniti odgovornosti z utemeljitvijo, da je poškodba oziroma škoda nastala zaradi avtonomne dejavnosti, naprave ali postopka, ki jih poganja njegov sistem umetne inteligence. Upravljavec ni odgovoren za poškodbo ali škodo, ki je nastala zaradi višje sile.

3.   Če je poškodbo ali škodo povzročila tretja oseba, ki je posegla v sistem umetne inteligence in spremenila njegovo delovanje ali učinke, je upravljavec kljub temu odgovoren za plačilo odškodnine, če te tretje osebe ni mogoče izslediti ali je revna.

4.   Na zahtevo upravljavca ali oškodovanca ima proizvajalec sistema umetne inteligence dolžnost sodelovati z njima, kolikor je to glede na zahtevek upravičeno, da se opredelijo odgovornosti.

Člen 9

Nacionalni predpisi o odškodninah in zastaralnih rokih

Kar zadeva zastaralne roke ter zneske in obseg odškodnine za zahtevke iz naslova civilne odgovornosti, vložene v skladu s členom 8(1), veljajo zakoni države članice, v kateri je nastala poškodba ali škoda.

POGLAVJE IV

PORAZDELITEV ODGOVORNOSTI

PORAZDELITEV ODGOVORNOSTI

Člen 10

Sokrivda

1.   Če je poškodba ali škoda nastala zaradi fizične ali virtualne dejavnosti, naprave ali postopka, ki jih poganja sistem umetne inteligence, in hkrati zaradi ravnanja oškodovanca ali katere koli osebe, za katero je oškodovanec odgovoren, se obseg odgovornosti upravljavca na podlagi te uredbe ustrezno zmanjša. Upravljavec ni odgovoren, če sta oškodovanec ali oseba, za katero je oškodovanec odgovoren, izključno ali pretežno odgovorna za nastalo poškodbo ali škodo.

2.   Upravljavec, ki se mu očita odgovornost, lahko uporabi podatke, ki jih je zbral sistem umetne inteligence, da v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in drugimi ustreznimi zakoni o varstvu podatkov dokaže sokrivdo oškodovanca. Te podatke lahko kot dokaz ali pojasnilo uporabi v odškodninskem zahtevku tudi oškodovanec.

Člen 11

Solidarna odgovornost

Če ima sistem umetne inteligence več kot enega upravljavca, so ti solidarno odgovorni. Če je upravljavec osprednjega sistema tudi proizvajalec sistema umetne inteligence, ta uredba prevlada nad direktivo o odgovornosti za proizvode. Če upravljavec zalednih storitev izpolnjuje pogoje tudi za proizvajalca, kot je določen v členu 3 direktive o odgovornosti za proizvode, zanj velja navedena direktiva. Če je en sam upravljavec in je ta tudi proizvajalec sistema umetne inteligence, ta uredba prevlada nad direktivo o odgovornosti za proizvode.

Člen 12

Regresni zahtevek za odškodnino

1.   Upravljavec nima pravice do regresnega zahtevka, razen če je bila oškodovancu, ki je upravičen do odškodnine na podlagi te uredbe, plačana celotna odškodnina.

2.   Upravljavec, ki je skupaj z oškodovancem solidarno odgovoren z drugimi upravljavci in je oškodovancu v celoti izplačal odškodnino v skladu s členom 4(1) ali 8(1), lahko od drugih upravljavcev izterja del odškodnine, ki je sorazmeren z njegovo odgovornostjo.

Deleži odgovornosti se določajo na podlagi ustreznih stopenj nadzora nad tveganjem, povezanim z obratovanjem in delovanjem in delovanjem sistema umetne inteligence. Če od solidarno odgovornega upravljavca ni mogoče izterjati sorazmernega deleža odškodnine, razliko krijejo ostali solidarno odgovorni upravljavci. Če solidarno odgovorni upravljavec oškodovancu izplača odškodnino in zahteva popravek predhodnih izplačil drugih odgovornih upravljavcev, se zahtevek oškodovanca zoper druge uporabnike prenese na tega upravljavca. Prenos terjatev se ne uveljavlja v škodo prvotnega zahtevka.

3.   Če upravljavec sistema umetne inteligence z napako izplača oškodovancu celotno odškodnino v skladu s členom 4(1) ali 8(1) te uredbe, lahko v skladu z Direktivo 85/374/EGS in nacionalnimi določbami v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako vloži odškodninsko tožbo zoper proizvajalca sistema umetne inteligence z napako.

4.   Če upravljavčev zavarovatelj oškodovancu izplača odškodnino v skladu s členom 4(1) ali 8(1), se morebitni zahtevki iz naslova civilne odgovornosti oškodovanca zoper drugo osebo za isto škodo prenesejo na upravljavčevega zavarovatelja do zneska, ki ga je izplačal oškodovancu.

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

Člen 13

Izvajanje prenosa pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 4(2) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od [datum začetka uporabe te uredbe].

3.   Prenos pooblastila iz člena 4(2) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s stalnim tehničnim odborom za sisteme umetne inteligence z visokim tveganjem (TCRAI) v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 4(2), začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v obdobju dveh mesecev od uradnega obvestila ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 14

Pregled

Komisija do 1. januarja 202X [3 leta po datumu začetka uporabe te uredbe] in nato vsaka tri leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru predloži podrobno poročilo o pregledu te uredbe glede na nadaljnji razvoj umetne inteligence.

Pri pripravi poročila iz prvega pododstavka od držav članic zahteva ustrezne informacije v zvezi s sodno prakso, sodnimi poravnavami in statističnimi podatki o nesrečah, kot so število nesreč, nastala škoda, za katere uporabe umetne inteligence je šlo in kakšne so bile odškodnine, ki so jih izplačale zavarovalnice, ter ocena števila zahtevkov, ki so jih posamično ali kolektivno vložili oškodovanci, ter časovni okviri, v katerih so bili obravnavani na sodišču.

Komisija poročilo po potrebi pospremi z zakonodajnimi predlogi, da odpravi pomanjkljivosti, ki jih je opredelila v poročilu.

Člen 15

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 202X.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

PRILOGA

[...]

---

(1)  UL ...

1

(2)  UL ...

2

(3)  Direktiva Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (UL L 210, 7.8.1985, str. 29).

3

(4)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1

4

(5)  Glej str. 24 Bele knjige Evropske komisije o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju z dne 19. februarja 2020 (COM(2020)0065).

5

(6)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 ter razveljavitvi Direktive 2007/46/ES (UL L 151, 14.6.2018, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011 (UL L 169, 25.6.2019, str. 1).

8

(9)  Znesek pregleda Evropska komisija, kot je določeno v odstavku 19 resolucije.

9

---

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/129 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/129

---

P9_TA(2020)0277

Pravice intelektualne lastnine pri razvoju tehnologije umetne inteligence

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 o pravicah intelektualne lastnine pri razvoju tehnologije umetne inteligence (2020/2015(INI))

(2021/C 404/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 4, 16, 26, 114 in 118, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov 4, 16, 26, 114 in 118,

| — | ob upoštevanju Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (1) in smernic Komisije za boljše pravno urejanje (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (1) in smernic Komisije za boljše pravno urejanje (COM(2015)0215),

| — | ob upoštevanju pogodbe Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o avtorski pravici, njene pogodbe o izvedbah in fonogramih ter njenega dokumenta o problematiki politike na področju intelektualne lastnine in umetne inteligence z dne 29. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodbe Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o avtorski pravici, njene pogodbe o izvedbah in fonogramih ter njenega dokumenta o problematiki politike na področju intelektualne lastnine in umetne inteligence z dne 29. maja 2020,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 96/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 1996 o pravnem varstvu baz podatkov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 96/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 1996 o pravnem varstvu baz podatkov (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2009/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pravnem varstvu računalniških programov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2009/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pravnem varstvu računalniških programov (4),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o varstvu nerazkritega strokovnega znanja in izkušenj ter poslovnih informacij (poslovnih skrivnosti) pred njihovo protipravno pridobitvijo, uporabo in razkritjem (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/943 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o varstvu nerazkritega strokovnega znanja in izkušenj ter poslovnih informacij (poslovnih skrivnosti) pred njihovo protipravno pridobitvijo, uporabo in razkritjem (5),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1024 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o odprtih podatkih in ponovni uporabi informacij javnega sektorja (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1807 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o okviru za prosti pretok neosebnih podatkov v Evropski uniji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1807 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o okviru za prosti pretok neosebnih podatkov v Evropski uniji (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1150 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o spodbujanju pravičnosti in preglednosti za poslovne uporabnike spletnih posredniških storitev (9),

| — | ob upoštevanju Bele knjige Evropske komisije o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju z dne 19. februarja 2020 (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Bele knjige Evropske komisije o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju z dne 19. februarja 2020 (COM(2020)0065),

| — | ob upoštevanju dela strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco, ki jo je ustanovila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela strokovne skupine na visoki ravni za umetno inteligenco, ki jo je ustanovila Komisija,

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije z naslovoma Evropska strategija za podatke (COM(2020)0066) in Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije z naslovoma Evropska strategija za podatke (COM(2020)0066) in Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju smernic za preglede, ki jih izvaja Evropski patentni urad, iz novembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za preglede, ki jih izvaja Evropski patentni urad, iz novembra 2019,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta o digitalnem gospodarstvu 2016/05 Skupnega raziskovalnega središča in njegovega Inštituta za tehnološka predvidevanja z naslovom Spletne platforme z vidika ekonomske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta o digitalnem gospodarstvu 2016/05 Skupnega raziskovalnega središča in njegovega Inštituta za tehnološka predvidevanja z naslovom Spletne platforme z vidika ekonomske politike,

| — | ob upoštevanju političnih usmeritev naslednje Evropske komisije za obdobje 2019–2024: Bolj ambiciozna Unija – Moj načrt za Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih usmeritev naslednje Evropske komisije za obdobje 2019–2024: Bolj ambiciozna Unija – Moj načrt za Evropo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 s priporočili Komisiji o pravilih civilnega prava o robotiki (10),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem ter Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem ter Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0176/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0176/2020),

| A. | ker je cilj pravnega okvira Unije za intelektualno lastnino spodbujati inovacije in ustvarjalnost ter zagotavljati dostop do znanja in informacij; |
| --- | --- |

A.

ker je cilj pravnega okvira Unije za intelektualno lastnino spodbujati inovacije in ustvarjalnost ter zagotavljati dostop do znanja in informacij;

| B. | ker v skladu s členom 118 PDEU unije zakonodajalec Unije določi ukrepe za uvedbo evropskih pravic intelektualne lastnine, da se zagotovi enotno varstvo teh pravic v vsej Uniji; ker se na enotnem trgu ustvarjajo pogoji za večjo gospodarsko rast, da bi se zagotovila blaginja državljanov Unije; |
| --- | --- |

B.

ker v skladu s členom 118 PDEU unije zakonodajalec Unije določi ukrepe za uvedbo evropskih pravic intelektualne lastnine, da se zagotovi enotno varstvo teh pravic v vsej Uniji; ker se na enotnem trgu ustvarjajo pogoji za večjo gospodarsko rast, da bi se zagotovila blaginja državljanov Unije;

| C. | ker najnovejši razvoj na področju umetne inteligence in podobnih novih tehnologij pomeni precejšen tehnološki napredek, ki odpira nove možnosti ter ustvarja izzive za državljane Unije, podjetja, javno upravo, ustvarjalce in sektor obrambe; |
| --- | --- |

C.

ker najnovejši razvoj na področju umetne inteligence in podobnih novih tehnologij pomeni precejšen tehnološki napredek, ki odpira nove možnosti ter ustvarja izzive za državljane Unije, podjetja, javno upravo, ustvarjalce in sektor obrambe;

| D. | ker lahko tehnologije umetne inteligence otežijo sledljivost pravic intelektualne lastnine in njihovo uporabo za rezultate, ki nastanejo z umetno inteligenco, kar preprečuje, da bi bili človeški ustvarjalci, katerih izvirno delo se uporablja za napajanje teh tehnologij, pošteno plačani; |
| --- | --- |

D.

ker lahko tehnologije umetne inteligence otežijo sledljivost pravic intelektualne lastnine in njihovo uporabo za rezultate, ki nastanejo z umetno inteligenco, kar preprečuje, da bi bili človeški ustvarjalci, katerih izvirno delo se uporablja za napajanje teh tehnologij, pošteno plačani;

| E. | ker mora cilj, da Unija postane vodilna sila v svetu na področju tehnologij umetne inteligence, vključevati prizadevanja za ponovno pridobitev in zaščito digitalne in industrijske suverenosti Unije, zagotavljati njeno konkurenčnost ter spodbujati in zaščititi inovacije, hkrati pa je potrebna strukturna reforma industrijske politike Unije, da bo lahko prevzela vodilno vlogo na področju tehnologij umetne inteligence, hkrati pa spoštovala kulturno raznolikost; ker vodilna vloga Unije na področju umetne inteligence zahteva učinkovit sistem intelektualne lastnine, ki bo primeren za digitalno dobo in bo inovatorjem omogočil, da prinesejo na trg nove izdelke; ker so strogi zaščitni ukrepi ključni za zaščito patentnega sistema Unije pred zlorabami, ki škodujejo inovativnim razvijalcem umetne inteligence; ker je potreben pristop k umetni inteligenci, pri katerem bo v središču človek in pri katerem se bodo upoštevala etična načela in človekove pravice, zato da bo tehnologija ostala instrument, ki bo služil ljudem in se bo uporabljal za skupno dobro; |
| --- | --- |

E.

ker mora cilj, da Unija postane vodilna sila v svetu na področju tehnologij umetne inteligence, vključevati prizadevanja za ponovno pridobitev in zaščito digitalne in industrijske suverenosti Unije, zagotavljati njeno konkurenčnost ter spodbujati in zaščititi inovacije, hkrati pa je potrebna strukturna reforma industrijske politike Unije, da bo lahko prevzela vodilno vlogo na področju tehnologij umetne inteligence, hkrati pa spoštovala kulturno raznolikost; ker vodilna vloga Unije na področju umetne inteligence zahteva učinkovit sistem intelektualne lastnine, ki bo primeren za digitalno dobo in bo inovatorjem omogočil, da prinesejo na trg nove izdelke; ker so strogi zaščitni ukrepi ključni za zaščito patentnega sistema Unije pred zlorabami, ki škodujejo inovativnim razvijalcem umetne inteligence; ker je potreben pristop k umetni inteligenci, pri katerem bo v središču človek in pri katerem se bodo upoštevala etična načela in človekove pravice, zato da bo tehnologija ostala instrument, ki bo služil ljudem in se bo uporabljal za skupno dobro;

| F. | ker mora biti področje tehnologije umetne inteligence urejeno na ravni Unije, da bi preprečili razdrobljenost enotnega trga in razlike v nacionalnih predpisih in smernicah; ker bi lahko docela harmoniziran regulativni okvir Unije na področju umetne inteligence postal referenčni standard na mednarodni ravni; ker bi bilo treba nova skupna pravila za sisteme umetne inteligence vključiti v uredbo, da bi vzpostavili enake standarde po vsej Uniji, in ker bi morala biti zakonodaja primerna tudi za prihodnost, da bi lahko sledila hitremu razvoju te tehnologije, hkrati pa jo je treba spremljati s podrobnimi ocenami učinka; ker pravna varnost prispeva k tehnološkemu razvoju, zaupanje državljanov v nove tehnologije pa je bistveno za razvoj tega sektorja, ki krepi konkurenčno prednost Unije; ker bi moral regulativni okvir, bi se bo uporabljal za umetno inteligenco, spodbujati zaupanje v varnost in zanesljivost umetne inteligence ter vzpostaviti ravnovesje med javnim varstvom in poslovnimi spodbudami za naložbe v inovacije; |
| --- | --- |

F.

ker mora biti področje tehnologije umetne inteligence urejeno na ravni Unije, da bi preprečili razdrobljenost enotnega trga in razlike v nacionalnih predpisih in smernicah; ker bi lahko docela harmoniziran regulativni okvir Unije na področju umetne inteligence postal referenčni standard na mednarodni ravni; ker bi bilo treba nova skupna pravila za sisteme umetne inteligence vključiti v uredbo, da bi vzpostavili enake standarde po vsej Uniji, in ker bi morala biti zakonodaja primerna tudi za prihodnost, da bi lahko sledila hitremu razvoju te tehnologije, hkrati pa jo je treba spremljati s podrobnimi ocenami učinka; ker pravna varnost prispeva k tehnološkemu razvoju, zaupanje državljanov v nove tehnologije pa je bistveno za razvoj tega sektorja, ki krepi konkurenčno prednost Unije; ker bi moral regulativni okvir, bi se bo uporabljal za umetno inteligenco, spodbujati zaupanje v varnost in zanesljivost umetne inteligence ter vzpostaviti ravnovesje med javnim varstvom in poslovnimi spodbudami za naložbe v inovacije;

| G. | ker umetna inteligenca in sorodne tehnologije temeljijo na računalniških modelih in algoritmih, ki se štejejo za matematične metode v smislu Evropske patentne konvencije in jih zato ni mogoče patentirati kot take; ker je mogoče matematične metode in računalniške programe zaščititi s patenti v skladu s členom 52(3) Evropske patentne konvencije, če se uporabljajo v okviru sistema umetne inteligence, ki prispeva k nadaljnjemu tehničnemu učinku; ker bi bilo treba natančno oceniti učinek te možnosti patentnega varstva; |
| --- | --- |

G.

ker umetna inteligenca in sorodne tehnologije temeljijo na računalniških modelih in algoritmih, ki se štejejo za matematične metode v smislu Evropske patentne konvencije in jih zato ni mogoče patentirati kot take; ker je mogoče matematične metode in računalniške programe zaščititi s patenti v skladu s členom 52(3) Evropske patentne konvencije, če se uporabljajo v okviru sistema umetne inteligence, ki prispeva k nadaljnjemu tehničnemu učinku; ker bi bilo treba natančno oceniti učinek te možnosti patentnega varstva;

| H. | ker umetna inteligenca in sorodne tehnologije temeljijo na ustvarjanju in izvajanju računalniških programov, za katere kot take velja posebna ureditev varstva avtorskih pravic, v skladu s katero se lahko zaščiti le izraz računalniškega programa, ne pa tudi ideje, metode in načela, na katerih temelji kateri koli element tega programa; |
| --- | --- |

H.

ker umetna inteligenca in sorodne tehnologije temeljijo na ustvarjanju in izvajanju računalniških programov, za katere kot take velja posebna ureditev varstva avtorskih pravic, v skladu s katero se lahko zaščiti le izraz računalniškega programa, ne pa tudi ideje, metode in načela, na katerih temelji kateri koli element tega programa;

| I. | ker se podeljuje vse več patentov, povezanih z umetno inteligenco; |
| --- | --- |

I.

ker se podeljuje vse več patentov, povezanih z umetno inteligenco;

| J. | ker so ob napredku na področju umetne inteligence in sorodnih tehnologij odpirajo vprašanja glede varstva samih inovacij in glede tega, kako se gradivo, vsebine ali podatki, ustvarjeni s tehnologijami umetne inteligence in sorodnimi tehnologijami, ki so lahko industrijske ali umetniške narave ali prinašajo različne poslovne priložnosti, obravnavajo z vidika pravic intelektualne lastnine; ker je pri tem pomembno razlikovati med človeškimi stvaritvami, ki jih podpira umetna inteligenca, in stvaritvami, ki jih umetna inteligenca ustvarja samostojno; |
| --- | --- |

J.

ker so ob napredku na področju umetne inteligence in sorodnih tehnologij odpirajo vprašanja glede varstva samih inovacij in glede tega, kako se gradivo, vsebine ali podatki, ustvarjeni s tehnologijami umetne inteligence in sorodnimi tehnologijami, ki so lahko industrijske ali umetniške narave ali prinašajo različne poslovne priložnosti, obravnavajo z vidika pravic intelektualne lastnine; ker je pri tem pomembno razlikovati med človeškimi stvaritvami, ki jih podpira umetna inteligenca, in stvaritvami, ki jih umetna inteligenca ustvarja samostojno;

| K. | ker so umetna inteligenca in sorodne tehnologije močno odvisne od že obstoječih vsebin in velikih količin podatkov; ker bosta imela preglednejši in bolj odprt dostop do nekaterih neosebnih podatkov in podatkovnih zbirk v Uniji, zlasti za mala in srednja ter zagonska podjetja, ter interoperabilnost podatkov, ki omejuje učinke tehnološke vezanosti, pomembno vlogo pri spodbujanju razvoja evropske umetne inteligence in večji konkurenčnosti evropskih podjetij na svetovni ravni; ker je treba pri zbiranju osebnih podatkov spoštovati temeljne pravice in pravila o varstvu podatkov in ker je treba te podatke ustrezno upravljati, zlasti v smislu upravljanja in preglednosti podatkov, ki se uporabljajo pri razvoju in uporabi tehnologij umetne inteligence, in sicer v celotnem življenjskem ciklu sistema, ki ga omogoča umetna inteligenca; |
| --- | --- |

K.

ker so umetna inteligenca in sorodne tehnologije močno odvisne od že obstoječih vsebin in velikih količin podatkov; ker bosta imela preglednejši in bolj odprt dostop do nekaterih neosebnih podatkov in podatkovnih zbirk v Uniji, zlasti za mala in srednja ter zagonska podjetja, ter interoperabilnost podatkov, ki omejuje učinke tehnološke vezanosti, pomembno vlogo pri spodbujanju razvoja evropske umetne inteligence in večji konkurenčnosti evropskih podjetij na svetovni ravni; ker je treba pri zbiranju osebnih podatkov spoštovati temeljne pravice in pravila o varstvu podatkov in ker je treba te podatke ustrezno upravljati, zlasti v smislu upravljanja in preglednosti podatkov, ki se uporabljajo pri razvoju in uporabi tehnologij umetne inteligence, in sicer v celotnem življenjskem ciklu sistema, ki ga omogoča umetna inteligenca;

| 1. | je seznanjen z Belo knjigo Evropske komisije o umetni inteligenci – evropski pristop k odličnosti in zaupanju ter Evropsko strategijo za podatke; poudarja, da lahko razmisleki iz bele knjige prispevajo k temu, da bi v Uniji bolje izkoristili potencial umetne inteligence, v središču katere bo človek; vseeno ugotavlja, da Komisija še ne obravnava vprašanja varstva pravic intelektualne lastnine v okviru razvoja tehnologij umetne inteligence in sorodnih tehnologij, čeprav so te pravice izjemno pomembne; poudarja, da je treba vzpostaviti enoten evropski podatkovni prostor in meni, da bo imela njegova uporaba pomembno vlogo za inovacije in ustvarjalnost v gospodarstvu Unije, kar bi bilo treba spodbujati; poudarja, da bi morala imeti Unija pomembno vlogo pri določitvi osnovnih načel za razvoj, uvajanje in uporabo umetne inteligence, ne da bi ta ovirala njen napredek ali konkurenčnost; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bo razvoj umetne inteligence in sorodnih tehnologij v sektorjih prometa in turizma prinesel inovacije, raziskave, mobilizacijo naložb in znatne gospodarske, družbene, okoljske, javne in varnostne koristi, zaradi česar bosta sektorja privlačnejša za nove generacije ter bodo nastale nove zaposlitvene priložnosti in bolj trajnostni poslovni modeli, vendar poudarja, da ne bi smel imeti škodljivih posledic za ljudi ali družbo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je treba na področju tehnologij umetne inteligence ustvariti operativen in docela harmoniziran regulativni okvir; predlaga, da bi bil boljši okvir v obliki uredbe kot pa direktive, da bi preprečili razdrobljenost evropskega digitalnega enotnega trga in spodbudili inovacije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj v vsej zakonodaji o umetni inteligenci upošteva sedem ključnih zahtev iz smernic strokovne skupine na visoki ravni, ki jih je Komisija pozdravila v svojem sporočilu z dne 8. aprila 2019 (11), in jih ustrezno izvaja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba zaradi razvoja, uvajanja in uporabe tehnologij umetne inteligence ter vzpona svetovnega podatkovnega gospodarstva obravnavati pomembna tehnična, socialna, ekonomska, etična in pravna vprašanja na različnih področjih, tudi na področju pravic intelektualne lastnine in njihovega vpliva na teh področjih politike; poudarja, da je treba za sprostitev potenciala tehnologij umetne inteligence odpraviti nepotrebne pravne ovire, da ne bi ovirali rasti ali inovacij v razvijajočem se podatkovnem gospodarstvu Unije; poziva k izvedbi ocene učinka na varstvo pravic intelektualne lastnine pri razvoju tehnologij umetne inteligence; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da sta uravnoteženo varstvo pravic intelektualne lastnine v zvezi s tehnologijami umetne inteligence in večrazsežnostna narava tega varstva zelo pomembna, hkrati pa poudarja. da lahko naložbe v te tehnologije, njihovo dolgoročno vzdržnost in uporabnost za potrošnike spodbudijo le visoka raven varstva pravic intelektualne lastnine, pravna varnost in zaupanje; meni, da lahko Unija prevzame vodilno vlogo pri ustvarjanju tehnologij umetne inteligence, če sprejme delujoč regulativni okvir, ki se redno ocenjuje glede na tehnološki razvoj, in izvaja proaktivno javno politiko, zlasti kar zadeva programe usposabljanje in finančno podporo za raziskave in sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem; ponavlja, da je potrebnega dovolj manevrskega prostora za razvoj novih tehnologij, proizvodov in storitev; poudarja, da ustvarjanje okolja, ki spodbuja ustvarjalnost in inovacije tako, da se ustvarjalce spodbuja k uporabi tehnologij umetne inteligence, ni nujno v škodo interesom človeških ustvarjalcev ali etičnim načelom Unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni tudi, da mora Unija obravnavati različne razsežnosti umetne inteligence na podlagi tehnološko nevtralnih in dovolj prožnih opredelitev, ki se lahko uporabljajo za prihodnji tehnološki razvoj ter kasnejšo uporabo; meni, da je treba še naprej razmišljati o interakcijah med umetno inteligenco in pravicami intelektualne lastnine, tako z vidika uradov za intelektualno lastnino kot tudi uporabnikov; meni, da je treba zaradi izziva ocenjevanja aplikacij umetne inteligence določiti nekaj zahtev glede preglednosti in razviti nove metode, saj se lahko na primer prilagodljivi učni sistemi po vsakem vnosu ponovno prilagodijo, zaradi česar so nekatera predhodna razkritja neučinkovita; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da mora biti uporaba algoritmov pri storitvah pretakanja videov pregledna in odgovorna, da bi bolje zagotavljali dostop do različnih oblik kulturnih in ustvarjalnih vsebin v različnih jezikih in pravičen dostop do evropskih del; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priporoča, naj se posledice, ki jih imajo tehnologije umetne inteligence za pravice intelektualne lastnine, prednostno ocenijo po sektorjih in glede na vrsto posledic; meni, da je treba pri takšnem pristopu upoštevati na primer stopnjo človeškega posredovanja, samostojnost umetne inteligence, vlogo in izvor uporabljenih podatkov in avtorsko zaščitenega gradiva ter morebiten vpliv drugih pomembnih elementov; opozarja, da je treba pri vsakem pristopu najti pravo ravnovesje med potrebo po zaščiti naložb sredstev in vložka ter potrebo po spodbujanju ustvarjanja in souporabe; meni, da so za oceno človeškega vložka v zvezi z algoritemskimi podatki umetne inteligence potrebne temeljitejše raziskave; meni, da prelomne tehnologije, kot je umetna inteligenca, ponujajo malim in velikim podjetjem možnost, da razvijejo vodilne proizvode na trgu; meni, da bi morala biti vsa podjetja upravičena do enako učinkovite zaščite pravic intelektualne lastnine; zato poziva Komisijo in države članice, naj prek programa za enotni trg in vozlišč za digitalne inovacije podprejo zagonska ter mala in srednja podjetja, tako da zaščitijo njihove izdelke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | predlaga, naj se pri tem ocenijo predvsem vpliv in posledice tehnologij umetne inteligence in sorodnih tehnologij v okviru sedanje ureditve patentnega prava, zaščite blagovnih znamk in modelov, varstva avtorske in sorodnih pravic, vključno z uporabo pravnega varstva baz podatkov in računalniških programov, varstva nerazkritega strokovnega znanja in izkušenj ter poslovnih informacij (poslovnih skrivnosti) pred njihovo protipravno pridobitvijo, uporabo in razkritjem; priznava, da imajo tehnologije umetne inteligence potencial izboljšati uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, tudi če preverjanje in pregled opravi človek, zlasti ko gre za pravne posledice; poleg tega potrjuje, da je treba oceniti, ali je treba zaradi boljšega varstva potrošnikov posodobiti pogodbeno pravo in ali je treba prilagoditi pravila konkurence, da bi odpravili tržne pomanjkljivosti in zlorabe v digitalnem gospodarstvu, potrjuje pa tudi, da je treba vzpostaviti celovitejši pravni okvir za gospodarske sektorje, na katere umetna inteligenca vpliva, tako pa evropskim podjetjem in ustreznim deležnikom omogočiti, da se širijo, ter da je treba zagotoviti pravno varnost; poudarja, da je treba varstvo intelektualne lastnine vedno uskladiti z drugimi temeljnimi pravicami in svoboščinami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da so matematične metode kot take izključene iz patentiranja, razen če se uporabljajo za tehnične namene v okviru tehničnih izumov, ki jih je mogoče same po sebi patentirati, samo če so izpolnjena ustrezna merila za izume; opozarja, da je v primerih, ko se izum nanaša na metodo, ki vključuje tehnična sredstva, ali na tehnično napravo, celotni namen izuma tehnične narave in zato ni izključen iz patentiranja; pri tem poudarja, da je okvir za zaščito patentov pomemben za spodbujanje izumov umetne inteligence in njihovo širjenje ter da je treba evropskim podjetjem in zagonskim podjetje nuditi možnosti, da spodbujajo razvoj in uporabo umetne inteligence v Evropi; poudarja, da imajo standardni patenti pomembno vlogo pri razvoju in razširjanju nove umetne inteligence in sorodnih tehnologij ter zagotavljanju interoperabilnosti; poziva Komisijo, naj podpre določitev industrijskih standardov in spodbuja formalno standardizacijo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da je mogoče patentno varstvo odobriti, če je izum nov in ni samoumeven ter je bil zanj potreben izumiteljski korak; nadalje ugotavlja, da je po patentnem pravu potreben popoln opis osnovne tehnologije, kar je lahko zaradi zapletenosti obrazložitve pri nekaterih tehnologijah umetne inteligence težavno; poudarja tudi pravne izzive v zvezi z obratnim inženirstvom, ki ni zajeto v varstvo avtorskih pravic računalniških programov in varovanje poslovnih skrivnosti, ki pa so bistvenega pomena za inovacije in raziskave in bi jih bilo treba ustrezno upoštevati pri razvoju tehnologij umetne inteligence; poziva Komisijo, naj oceni možnosti za ustrezno, na primer modularno preskušanje izdelkov, ne da bi bilo to zaradi obsežnega razkritja proizvodov, ki se zlahka reproducirajo, tvegano za imetnike pravic intelektualne lastnine ali poslovne skrivnosti; poudarja, da bi morale biti tehnologije umetne inteligence vsem na voljo za izobraževalne in raziskovalne namene kot učinkovitejše učne metode; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da lahko osamosvojitev procesa ustvarjanja umetnostnih vsebin odpre vprašanja lastništva pravic intelektualne lastnine glede te vsebine; meni, da pri tem ne bi bilo primerno podeliti tehnologijam umetne inteligence statusa pravne osebe, in opozarja na negativni vpliv te možnosti na spodbude za človeške ustvarjalce; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je razlika med človeškimi stvaritvami, ki jih podpira umetna inteligenca, in samostojnimi stvaritvami umetne inteligence, ki so nov regulativni izziv na področju varstva pravic intelektualne lastnine v povezavi z vprašanji lastništva, izumiteljstva in ustreznega plačila, pa tudi z vprašanji morebitne koncentracije na trgu; meni, da bi bilo treba pravice intelektualne lastnine za razvoj tehnologij umetne inteligence razlikovati od pravic intelektualne lastnine, ki se dodelijo za stvaritve umetne inteligence; poudarja, da se še vedno uporablja sedanji okvir intelektualne lastnine, če je umetna inteligenca le orodje, s katerim si avtor v ustvarjalnem procesu pomaga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da je treba tehnične stvaritve s tehnologijo umetne inteligence zaščititi v pravnem okviru za pravice intelektualne lastnine, da bi spodbudili naložbe v to obliko ustvarjanja in izboljšali pravno varnost za državljane, podjetja in izumitelje, ki so trenutno med glavnimi uporabniki tehnologij umetne inteligence; meni, da del, ki jih samostojno proizvajajo umetni ustvarjalci in roboti, ni mogoče vedno avtorsko zaščititi, če želimo spoštovati načelo izvirnosti, ki je povezano s fizično osebo, in ker je koncept „intelektualne stvaritve“ vezan na avtorjevo osebnost; poziva Komisijo, naj podpre horizontalni, na dokazih temelječ in tehnološko nevtralen pristop k skupnim enotnim določbam o avtorski pravici za dela, ki jih v Uniji ustvari umetna inteligenca, če velja, da bi ta dela lahko avtorsko zaščitili; priporoča, da bi morebitno lastništvo pravic podeljevali samo fizičnim in pravnim osebam, ki so delo zakonito ustvarile, in samo če je imetnik avtorske pravice ob uporabi avtorsko zaščitenega gradiva to dovolil, razen če veljajo izjeme ali omejitve avtorske pravice; poudarja, da je treba olajšati dostop do podatkov in njihove izmenjave, odprtih standardov in odprtokodne tehnologije, hkrati pa spodbujati naložbe in inovacije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da umetna inteligenca omogoča obdelavo velike količine podatkov, ki so pomembni za razvoj ali obstoj pravic intelektualne lastnine; hkrati ugotavlja, da tehnologije umetne inteligence ali sorodne tehnologije, ki se uporabljajo v postopku registracije za podelitev pravic intelektualne lastnine in pri ugotavljanju odgovornosti za kršitve teh pravic, ne morejo nadomestiti človeškega pregleda, ki se zaradi zagotavljanja kakovosti in poštenosti odločitev izvaja za vsak primer posebej; ugotavlja, da umetna inteligenca postopoma pridobiva zmožnost, da izvaja naloge, ki jih ponavadi opravljajo ljudje, in zato poudarja, da je treba vzpostaviti ustrezna varovala, med drugim tudi sisteme modelov s človeškim nadzorom in postopke pregleda, preglednosti, odgovornosti in preverjanja pravilnosti odločitev, sprejetih z umetno inteligenco; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da je treba pri uporabi neosebnih podatkov s tehnologijami umetne inteligence oceniti zakonito uporabo avtorsko zaščitenih del ter drugih ustreznih predmetov in podatkov, vključno z obstoječimi vsebinami, kakovostnimi nabori podatkov in metapodatki, pri tem pa upoštevati pravila o omejitvah in izjemah pri varstvu avtorskih pravic, kot je izjema za besedilno in podatkovno rudarjenje, ki jo določa direktiva o avtorski in sorodnih pravicah na digitalnem enotnem trgu; poziva k dodatnim pojasnilom glede varstva podatkov v okviru avtorskega prava ter morebitne zaščite blagovnih znamk in zaščite industrijskih modelov za izdelke, ki jih samostojno ustvarijo aplikacije umetne inteligence; meni, da je treba na osnovi pravičnih pogodbenih dogovorov, vključno s sporazumi o izdaji dovoljenj, spodbujati prostovoljno izmenjavo neosebnih podatkov med podjetji in sektorji; poudarja izzive, povezane s pravicami intelektualne lastnine, pri ustvarjanju globokih ponaredkov z uporabo zavajajočih, prirejenih ali preprosto nekakovostnih podatkov, tudi če ti ponaredki vsebujejo avtorsko zaščitene podatke; ga skrbi, da bi z množično manipulacijo državljanov zamajali temelje demokracije, in poziva k večjemu ozaveščanju in medijski pismenosti ter k temu, da bi bile tehnologije umetne inteligence čim prej na voljo za preverjanje dejstev in informacij; meni, da bi lahko neosebne preverljive evidence podatkov, ki se uporabljajo v celotnem življenjskem ciklu tehnologij umetne inteligence, v skladu s pravili o varstvu podatkov olajšale sledenje uporabi avtorsko zaščitenih del, kar bi izboljšalo zaščito imetnikov pravic ter prispevalo k varstvu zasebnosti; poudarja, da bi tehnologije umetne inteligence lahko koristile pri uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, vendar bi jih moral pregledati človek in morajo biti vsi sistemi odločanja na osnovi umetne inteligence docela pregledni; poudarja, da se pri nobeni prihodnji ureditvi umetne inteligence ne smejo zaobiti morebitne zahteve glede odprtokodne tehnologije v javnih razpisih ali preprečiti medsebojne povezljivosti digitalnih storitev; ugotavlja, da sistemi umetne inteligence temeljijo na programski opremi in statističnih modelih, ki lahko povzročajo napake; poudarja, da rezultati, ki jih ustvarja umetna inteligenca, ne smejo biti diskriminatorni, in da je pristranskost v sistemih umetne inteligence najbolj omejena, če se za namene usposabljanja in strojnega učenja uporabi največja možna količina neosebnih podatkov, kolikor je to po pravu Unije mogoče; poziva Komisijo, naj razmisli o uporabi javno dostopnih podatkov v te namene; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba za boljšo dostopnost podatkov in interoperabilnost neosebnih podatkov v EU v celoti izvajati strategijo digitalnega enotnega trga; poudarja, da mora evropska strategija za podatke zagotavljati ravnovesje med spodbujanjem pretoka podatkov, njihove širše dostopnosti ter uporabe in izmenjave na eni ter varstvom pravic intelektualne lastnine in poslovnih skrivnosti na drugi strani, pri čemer je treba spoštovati pravila o varstvu podatkov in zasebnosti; poudarja, da je treba oceniti, ali so pravila Unije o intelektualni lastnini primerno orodje za varstvo podatkov, vključno s sektorskimi podatki, ki so potrebni za razvoj umetne inteligence, in opozarja, da strukturirani podatki, kot so podatkovne zbirke, ki jih ščiti intelektualna lastnina, po navadi ne štejejo za podatke; meni, da je treba zagotoviti celovite informacije o uporabi podatkov, zaščitenih s pravicami intelektualne lastnine, zlasti v okviru odnosov med platformami in podjetji; pozdravlja namero Komisije, da vzpostavi enoten evropski podatkovni prostor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ugotavlja, da Komisija proučuje, ali je smiselno z zakonodajo urediti vprašanja, ki vplivajo na odnose med gospodarskimi subjekti, ki bi uporabljali neosebne podatke, in pozdravlja možnost pregleda direktive o bazah podatkov in morebitno razjasnitev področja uporabe direktive o varstvu poslovnih skrivnosti kot splošnega okvira; z zanimanjem pričakuje rezultate javnega posvetovanja o evropski strategiji za podatke, ki ga je začela Komisija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da si mora Komisija zlasti v okviru pogajanj na mednarodni ravni, predvsem v tekočih razpravah o umetni inteligenci in podatkovni revoluciji na ravni Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO), prizadevati za uravnoteženo in inovacijsko varstvo intelektualne lastnine za evropske razvijalce tehnologije umetne inteligence, da bi izboljšali mednarodno konkurenčnost evropskih podjetij, tudi pred morebitnimi nepoštenimi pravdnimi taktikami, in zagotovili čim večjo pravno varnost za uporabnikov; pozdravlja, da je Komisija nedavno predložila stališča Unije o javnemu posvetovanju Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o svojem osnutku dokumenta o politiki intelektualne lastnine in umetni inteligenci; pri tem opozarja na etično dolžnost Unije, da podpira razvoj po svetu, tako da poenostavlja čezmejno sodelovanje na področju umetne inteligence, tudi z omejitvami in izjemami za čezmejne raziskave ter besedilnim in podatkovnim rudarjenjem, kot je določeno v direktivi o avtorski in sorodnih pravicah na digitalnem enotnem trgu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | se popolnoma zaveda, da bo treba napredek na področju umetne inteligence za čim boljši izkoristek povezati z javnimi naložbami v infrastrukturo, usposabljanjem na področju digitalnih spretnosti in bistveno izboljšavo povezljivosti in interoperabilnosti; zato poudarja pomembnost varnih in trajnostnih omrežij 5G za popolno uvedbo tehnologij umetne inteligence in še bolj vse delo, ki je potrebno za ustrezno raven infrastrukture in njene varnosti po vsej Uniji; je seznanjen z intenzivnim patentiranjem na področju umetne inteligence v prometnem sektorju; se boji, da bi to lahko privedlo do množičnih sporov, ki bi bili v škodo celotni panogi, pa tudi prometni varnosti, če ne bo nemudoma sprejeta zakonodaja na ravni Unije glede razvoja tehnologij umetne inteligence; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podpira pripravljenost Komisije, da pozove ključne akterje iz proizvodnega sektorja – proizvajalce v prometu, inovatorje na področju umetne inteligence in povezljivosti, ponudnike storitev iz turističnega sektorja in druge akterje v avtomobilski vrednostni verigi –, naj se dogovorijo o pogojih, pod katerimi bodo pripravljeni deliti svoje podatke; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(2)  UL L 130, 17.5.2019, str. 92.

(3)  UL L 77, 27.3.1996, str. 20.

(4)  UL L 111, 5.5.2009, str. 16.

(5)  UL L 157, 15.6.2016, str. 1.

(6)  UL L 172, 26.6.2019, str. 56.

(7)  UL L 119, 4.5.2016, str. 1.

(8)  UL L 303, 28.11.2018, str. 59.

(9)  UL L 186, 11.7.2019, str. 57.

(10)  UL C 252, 18.7.2018, str. 239.

(11)  Krepitev zaupanja v umetno inteligenco, osredotočeno na človeka (COM(2019)0168).

---

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/136 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/136

---

P9_TA(2020)0279

Poročilo o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Republiko Moldavijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Republiko Moldavijo (2019/2201(INI))

(2021/C 404/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 8 in naslova V, zlasti členov 21, 22, 36 in 37 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ter petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 in naslova V, zlasti členov 21, 22, 36 in 37 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ter petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, ki vključuje poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje in je začel veljati 1. julija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Moldavijo na drugi strani, ki vključuje poglobljeno in celovito prostotrgovinsko območje in je začel veljati 1. julija 2016,

| — | ob upoštevanju uvedbe brezvizumskega režima za državljane Republike Moldavije iz marca 2014, kar je bil rezultat sprememb Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 (1), ki sta jih opravila Evropski parlament in Svet, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uvedbe brezvizumskega režima za državljane Republike Moldavije iz marca 2014, kar je bil rezultat sprememb Uredbe Sveta (ES) št. 539/2001 (1), ki sta jih opravila Evropski parlament in Svet,

| — | ob upoštevanju dejstva, da so bili novembra 2017 podpisani memorandum o soglasju, sporazum o posojilih in donacijski sporazum o mikrofinančni pomoči v vrednosti 100 milijonov EUR za obdobje 2017–2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da so bili novembra 2017 podpisani memorandum o soglasju, sporazum o posojilih in donacijski sporazum o mikrofinančni pomoči v vrednosti 100 milijonov EUR za obdobje 2017–2018,

| — | ob upoštevanju moldavskega nacionalnega akcijskega načrta o izvajanju pridružitvenega sporazuma med Republiko Moldavijo in Evropsko unijo v letih 2017–2019 (v nadaljnjem besedilu: moldavski akcijski načrt), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju moldavskega nacionalnega akcijskega načrta o izvajanju pridružitvenega sporazuma med Republiko Moldavijo in Evropsko unijo v letih 2017–2019 (v nadaljnjem besedilu: moldavski akcijski načrt),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Republiki Moldaviji, zlasti resolucije z dne 14. novembra 2018 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Moldavijo (2), resolucije z dne 5. julija 2018 o politični krizi v Moldaviji po razveljavitvi županskih volitev v Kišinjevu (3), z dne 15. novembra 2017 o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (4), z dne 4. julija 2017 o zagotovitvi makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji (5) in z dne 21. januarja 2016 o pridružitvenih sporazumih/poglobljenih in celovitih območjih proste trgovine z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Republiki Moldaviji, zlasti resolucije z dne 14. novembra 2018 o izvajanju pridružitvenega sporazuma EU z Moldavijo (2), resolucije z dne 5. julija 2018 o politični krizi v Moldaviji po razveljavitvi županskih volitev v Kišinjevu (3), z dne 15. novembra 2017 o vzhodnem partnerstvu pred vrhom novembra 2017 (4), z dne 4. julija 2017 o zagotovitvi makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji (5) in z dne 21. januarja 2016 o pridružitvenih sporazumih/poglobljenih in celovitih območjih proste trgovine z Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino (6),

| — | ob upoštevanju sklepa EU iz julija 2018 glede zamrznitve izplačila prvega obroka makrofinančne pomoči po sodbi vrhovnega sodišča v zvezi z županskimi volitvami v Kišinjevu in njenega sklepa iz novembra 2018 o zmanjšanju finančne pomoči zaradi pomislekov glede pravne države in nazadovanja demokracije v državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa EU iz julija 2018 glede zamrznitve izplačila prvega obroka makrofinančne pomoči po sodbi vrhovnega sodišča v zvezi z županskimi volitvami v Kišinjevu in njenega sklepa iz novembra 2018 o zmanjšanju finančne pomoči zaradi pomislekov glede pravne države in nazadovanja demokracije v državi,

| — | ob upoštevanju poznejšega sklepa EU iz julija 2019 o ponovnem začetku izplačil proračunske pomoči v zvezi z zavezo Republike Moldavije glede reforme pravosodnega sistema, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poznejšega sklepa EU iz julija 2019 o ponovnem začetku izplačil proračunske pomoči v zvezi z zavezo Republike Moldavije glede reforme pravosodnega sistema,

| — | ob upoštevanju sklepa EU iz oktobra 2019 o izplačilu prvega obroka makrofinančne pomoči v višini 30 milijonov EUR kot rezultata izvedbe ključnih reform za izboljšanje demokratičnih standardov in zaščito pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa EU iz oktobra 2019 o izplačilu prvega obroka makrofinančne pomoči v višini 30 milijonov EUR kot rezultata izvedbe ključnih reform za izboljšanje demokratičnih standardov in zaščito pravne države,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje o poročilu o izvajanju pridružitvenega načrta za Republiko Moldavijo z dne 11. septembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje o poročilu o izvajanju pridružitvenega načrta za Republiko Moldavijo z dne 11. septembra 2019,

| — | ob upoštevanju rezultatov pete seje pridružitvenega sveta med EU in Republiko Moldavijo z dne 30. septembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rezultatov pete seje pridružitvenega sveta med EU in Republiko Moldavijo z dne 30. septembra 2019,

| — | ob upoštevanju skupnih izjav z vrhov vzhodnega partnerstva, nazadnje tiste z dne 24. novembra 2017 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav z vrhov vzhodnega partnerstva, nazadnje tiste z dne 24. novembra 2017 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Republiki Moldaviji z dne 26. februarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Republiki Moldaviji z dne 26. februarja 2018,

| — | ob upoštevanju resolucije 2308 Parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 3. oktobra 2019 o delovanju demokratičnih institucij v Republiki Moldaviji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 2308 Parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 3. oktobra 2019 o delovanju demokratičnih institucij v Republiki Moldaviji,

| — | ob upoštevanju seznama zaznave korupcije iz leta 2019, ki ga pripravlja organizacija Transparency International in na katerem je Republika Moldavija uvrščena na 120. mesto med 180 ocenjenimi državami in ozemlji (prvo mesto je najboljše), pri čemer je bila na seznamu zaznave korupcije iz leta 2018, ki ga pripravlja organizacija Transparency International, Republika Moldavija uvrščena na 117. mesto, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju seznama zaznave korupcije iz leta 2019, ki ga pripravlja organizacija Transparency International in na katerem je Republika Moldavija uvrščena na 120. mesto med 180 ocenjenimi državami in ozemlji (prvo mesto je najboljše), pri čemer je bila na seznamu zaznave korupcije iz leta 2018, ki ga pripravlja organizacija Transparency International, Republika Moldavija uvrščena na 117. mesto,

| — | ob upoštevanju indeksa demokracije v letu 2019, ki ga je objavila skupina Economist Intelligence Unit, v katerem je moldavski režim označen kot „hibridni“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju indeksa demokracije v letu 2019, ki ga je objavila skupina Economist Intelligence Unit, v katerem je moldavski režim označen kot „hibridni“,

| — | ob upoštevanju poročila organizacije Freedom House iz leta 2020 o svobodi v svetu, v katerem je bila Republika Moldavija ocenjena kot „delno svobodna“, in njenega poročila iz leta 2020 o narodih v prehodu, v katerem je bilo ocenjeno, da ima Republika Moldavija „prehodni ali hibridni režim“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organizacije Freedom House iz leta 2020 o svobodi v svetu, v katerem je bila Republika Moldavija ocenjena kot „delno svobodna“, in njenega poročila iz leta 2020 o narodih v prehodu, v katerem je bilo ocenjeno, da ima Republika Moldavija „prehodni ali hibridni režim“,

| — | ob upoštevanju moldavskega nacionalnega akcijskega načrta o izvajanju pridružitvenega sporazuma med EU in Moldavijo, nacionalnega akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2018–2022, nacionalne strategije za preprečevanje nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boj proti njima za obdobje 2018–2023, kjer je izrecno navedena ratifikacija Istanbulske konvencije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju moldavskega nacionalnega akcijskega načrta o izvajanju pridružitvenega sporazuma med EU in Moldavijo, nacionalnega akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2018–2022, nacionalne strategije za preprečevanje nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boj proti njima za obdobje 2018–2023, kjer je izrecno navedena ratifikacija Istanbulske konvencije,

| — | ob upoštevanju analiz in priporočil, ki jih je izdala Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), zlasti raziskave „Young Moldova: Problems, Values and Aspirations“ (Mladi v Moldaviji: njihove težave, vrednote in želje), objavljene 8. marca 2018, ter pregleda moldavske politike za blaginjo mladih, objavljenega 20. aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analiz in priporočil, ki jih je izdala Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), zlasti raziskave „Young Moldova: Problems, Values and Aspirations“ (Mladi v Moldaviji: njihove težave, vrednote in želje), objavljene 8. marca 2018, ter pregleda moldavske politike za blaginjo mladih, objavljenega 20. aprila 2018,

| — | ob upoštevanju mnenj in priporočil Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Beneške komisije Sveta Evrope, zlasti z dne 15. marca 2018 o volilni reformi v Moldaviji, z dne 24. junija 2019 o ustavnih razmerah s posebnim poudarkom na možnosti razpustitve parlamenta in z dne 14. oktobra 2019 o osnutku zakona o reformi vrhovnega sodišča in tožilstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj in priporočil Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) pri Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Beneške komisije Sveta Evrope, zlasti z dne 15. marca 2018 o volilni reformi v Moldaviji, z dne 24. junija 2019 o ustavnih razmerah s posebnim poudarkom na možnosti razpustitve parlamenta in z dne 14. oktobra 2019 o osnutku zakona o reformi vrhovnega sodišča in tožilstva,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije „Politika vzhodnega partnerstva po letu 2020: Krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi“ za vse z dne 18. Marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije „Politika vzhodnega partnerstva po letu 2020: Krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi“ za vse z dne 18. Marca 2020,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo COVID-19 ter Sklepa (EU) 2020/701 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o zagotavljanju makrofinančne pomoči partnericam v okviru širitvene in sosedske politike v zvezi s pandemijo COVID-19 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo COVID-19 ter Sklepa (EU) 2020/701 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o zagotavljanju makrofinančne pomoči partnericam v okviru širitvene in sosedske politike v zvezi s pandemijo COVID-19 (7),

| — | ob upoštevanju tretjega poročila na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti, ki ga je Komisija predložila Evropskemu parlamentu in Svetu, in spremnega delovnega dokumenta služb Komisije, objavljenega 10. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega poročila na podlagi mehanizma za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti, ki ga je Komisija predložila Evropskemu parlamentu in Svetu, in spremnega delovnega dokumenta služb Komisije, objavljenega 10. julija 2020,

| — | ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020,

| — | ob upoštevanju priporočil in dejavnosti pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Moldavija, parlamentarne skupščine Euronest, foruma vzhodnega partnerstva za civilno družbo, platforme civilne družbe EU-Moldavija in drugih predstavnikov civilne družbe v Republiki Moldaviji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil in dejavnosti pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Moldavija, parlamentarne skupščine Euronest, foruma vzhodnega partnerstva za civilno družbo, platforme civilne družbe EU-Moldavija in drugih predstavnikov civilne družbe v Republiki Moldaviji,

| — | ob upoštevanju sklepne izjave in priporočil, sprejetih na 7. seji pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Moldavija, ki je potekala 18. in 19. decembra 2019 v Strasbourgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepne izjave in priporočil, sprejetih na 7. seji pridružitvenega parlamentarnega odbora EU-Moldavija, ki je potekala 18. in 19. decembra 2019 v Strasbourgu,

| — | ob upoštevanju sklepov misije Evropskega parlamenta za opazovanje parlamentarnih volitev v Republiki Moldaviji 24. februarja 2019, vključene v mednarodno misijo za opazovanje volitev pod vodstvom OVSE/ODIHR, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov misije Evropskega parlamenta za opazovanje parlamentarnih volitev v Republiki Moldaviji 24. februarja 2019, vključene v mednarodno misijo za opazovanje volitev pod vodstvom OVSE/ODIHR,

| — | ob upoštevanju svežnja Komisije za gospodarsko pomoč, ki je bil sprejet 29. marca 2020 za pomoč Republiki Moldaviji in drugim državam v boju proti pandemiji COVID-19 ter vključuje preusmeritev obstoječih instrumentov za blaženje družbeno-gospodarskega učinka krize, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja Komisije za gospodarsko pomoč, ki je bil sprejet 29. marca 2020 za pomoč Republiki Moldaviji in drugim državam v boju proti pandemiji COVID-19 ter vključuje preusmeritev obstoječih instrumentov za blaženje družbeno-gospodarskega učinka krize,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika ter člena 1(1)(e) sklepa konference predsednikov z dne 12. decembra 2002 o postopku odobritve samoiniciativnih poročil in Priloge 3 k temu sklepu,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za mednarodno trgovino,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0166/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0166/2020),

| A. | ker sta se EU in Republika Moldavija s pridružitvenim sporazumom/poglobljenim in celovitim sporazumom o prosti trgovini zavezali, da bosta spodbujali sodelovanje in dosegli gospodarsko povezovanje, Republika Moldavija pa se je zavezala, da bo v svojo zakonodajo in prakso na številnih področjih vključila pravni red EU; ker se je Unija v podporo tem ukrepom zavezala, da bo Republiki Moldaviji zagotovila občutno finančno in proračunsko podporo, pod pogojem, da bo slednja spoštovala osrednje evropske vrednote in načela, kot so pravna država ter človekove in demokratične pravice, ter da se bo borila proti korupciji, organiziranemu kriminalu, pranju denarja, oligarhičnim strukturam in nepotizmu; ker je v resnih primerih nazadovanja sodelovanje mogoče prekiniti; |
| --- | --- |

A.

ker sta se EU in Republika Moldavija s pridružitvenim sporazumom/poglobljenim in celovitim sporazumom o prosti trgovini zavezali, da bosta spodbujali sodelovanje in dosegli gospodarsko povezovanje, Republika Moldavija pa se je zavezala, da bo v svojo zakonodajo in prakso na številnih področjih vključila pravni red EU; ker se je Unija v podporo tem ukrepom zavezala, da bo Republiki Moldaviji zagotovila občutno finančno in proračunsko podporo, pod pogojem, da bo slednja spoštovala osrednje evropske vrednote in načela, kot so pravna država ter človekove in demokratične pravice, ter da se bo borila proti korupciji, organiziranemu kriminalu, pranju denarja, oligarhičnim strukturam in nepotizmu; ker je v resnih primerih nazadovanja sodelovanje mogoče prekiniti;

| B. | ker sta Parlament in Svet 13. septembra 2017 sprejela sklep o zagotovitvi makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji v višini 100 milijonov EUR v okviru programa MDS za podpiranje ekonomskih in finančnih reform te države; |
| --- | --- |

B.

ker sta Parlament in Svet 13. septembra 2017 sprejela sklep o zagotovitvi makrofinančne pomoči Republiki Moldaviji v višini 100 milijonov EUR v okviru programa MDS za podpiranje ekonomskih in finančnih reform te države;

| C. | ker je EU že večkrat izrazila zaskrbljenost zaradi stanja pravne države, pomanjkanja napredka pri pregonu odgovornih za bančne goljufije, razkrite leta 2014, in nenehnih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

C.

ker je EU že večkrat izrazila zaskrbljenost zaradi stanja pravne države, pomanjkanja napredka pri pregonu odgovornih za bančne goljufije, razkrite leta 2014, in nenehnih kršitev človekovih pravic;

| D. | ker seznam zaznave korupcije iz leta 2018, ki ga pripravlja organizacija Transparency International, in poročila organizacije Freedom House iz leta 2020 kažejo, da je bil v zadnjem času v Republiki Moldaviji sicer dosežen majhen napredek, vendar pa ti indeksi in indeks demokracije kažejo na dolgoročen trend slabšanja na področju stanja demokracije, korupcije, političnih pravic in državljanskih svoboščin v Republiki Moldaviji; |
| --- | --- |

D.

ker seznam zaznave korupcije iz leta 2018, ki ga pripravlja organizacija Transparency International, in poročila organizacije Freedom House iz leta 2020 kažejo, da je bil v zadnjem času v Republiki Moldaviji sicer dosežen majhen napredek, vendar pa ti indeksi in indeks demokracije kažejo na dolgoročen trend slabšanja na področju stanja demokracije, korupcije, političnih pravic in državljanskih svoboščin v Republiki Moldaviji;

| E. | ker so kljub spremembam v vladi moldavske državne institucije še vedno šibke, Republika Moldavija pa se še naprej spopada s težavo zavzete države, saj se koncentracija moči in nadzora nad vsemi pomembnimi sektorji ter institucijami na najvišji ravni upravljanja ni bistveno zmanjšala; |
| --- | --- |

E.

ker so kljub spremembam v vladi moldavske državne institucije še vedno šibke, Republika Moldavija pa se še naprej spopada s težavo zavzete države, saj se koncentracija moči in nadzora nad vsemi pomembnimi sektorji ter institucijami na najvišji ravni upravljanja ni bistveno zmanjšala;

| F. | ker je EU zaradi resnih kršitev pravne države in demokratičnega procesa leta 2018 prekinila izplačilo zadnjih dveh obrokov v okviru programa proračunske podpore za reforme pravosodnega sektorja; |
| --- | --- |

F.

ker je EU zaradi resnih kršitev pravne države in demokratičnega procesa leta 2018 prekinila izplačilo zadnjih dveh obrokov v okviru programa proračunske podpore za reforme pravosodnega sektorja;

| G. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 11. junija 2019 (v zadevi Ozdil in drugi proti Republiki Moldaviji) ugotovilo, da je Republika Moldavija prekršila pravico do svobode, varnosti, zasebnosti in družinskega življenja, ko je njena obveščevalna in varnostna služba septembra 2018 pridržala pet turških državljanov, ki so zaprosili za azil, in jih prisilno vrnila v Turčijo; ker je ta prikrita izročitev samo en primer sistematičnega vzorca prisilnih in neprostovoljnih izginotij, nezakonitega pridržanja in izgonov turških državljanov v Turčijo v številnih državah po svetu; |
| --- | --- |

G.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice 11. junija 2019 (v zadevi Ozdil in drugi proti Republiki Moldaviji) ugotovilo, da je Republika Moldavija prekršila pravico do svobode, varnosti, zasebnosti in družinskega življenja, ko je njena obveščevalna in varnostna služba septembra 2018 pridržala pet turških državljanov, ki so zaprosili za azil, in jih prisilno vrnila v Turčijo; ker je ta prikrita izročitev samo en primer sistematičnega vzorca prisilnih in neprostovoljnih izginotij, nezakonitega pridržanja in izgonov turških državljanov v Turčijo v številnih državah po svetu;

| H. | ker je Komisija po tem, ko se je junija 2019 oblikovala vlada, zavezana izvedbi ambicioznih reform in s programom, ki se je osredotočal na reformo sodstva, izplačala prvi obrok makrofinančne pomoči in nadaljevala izplačila za sektorske programe proračunske podpore, a obenem izjavila, da bo še naprej uveljavljala strogo pogojevanje; ker je Komisija 10. julija 2020 odobrila izplačilo drugega in končnega obroka programa makrofinančne pomoči v znesku 30 milijonov EUR; |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija po tem, ko se je junija 2019 oblikovala vlada, zavezana izvedbi ambicioznih reform in s programom, ki se je osredotočal na reformo sodstva, izplačala prvi obrok makrofinančne pomoči in nadaljevala izplačila za sektorske programe proračunske podpore, a obenem izjavila, da bo še naprej uveljavljala strogo pogojevanje; ker je Komisija 10. julija 2020 odobrila izplačilo drugega in končnega obroka programa makrofinančne pomoči v znesku 30 milijonov EUR;

| I. | ker pa Republika Moldavija nima dostopa do preostanka sredstev, ki so na voljo v okviru tega programa, ki se konča julija 2020; ker je ta pomoč še vedno odvisna od izvedbe predhodno dogovorjenih reform, zlasti tistih, ki so namenjene krepitvi pravne države in demokratičnih standardov ter zagotavljanju oprijemljivih rezultatov za državljane; |
| --- | --- |

I.

ker pa Republika Moldavija nima dostopa do preostanka sredstev, ki so na voljo v okviru tega programa, ki se konča julija 2020; ker je ta pomoč še vedno odvisna od izvedbe predhodno dogovorjenih reform, zlasti tistih, ki so namenjene krepitvi pravne države in demokratičnih standardov ter zagotavljanju oprijemljivih rezultatov za državljane;

| J. | ker je moldavski parlament novembra 2019 izglasoval nezaupnico vladi, sestavljeni junija 2019, oblikoval manjšinsko vlado in nato novo koalicijsko vlado; ker so predstavniki institucij Unije izrazili zaskrbljenost nad načinom zamenjave stare vlade in procesom reform, ki ga je Republika Moldavija izvedla s pridružitvenim sporazumom/poglobljenim in celovitim sporazumom o prosti trgovini; |
| --- | --- |

J.

ker je moldavski parlament novembra 2019 izglasoval nezaupnico vladi, sestavljeni junija 2019, oblikoval manjšinsko vlado in nato novo koalicijsko vlado; ker so predstavniki institucij Unije izrazili zaskrbljenost nad načinom zamenjave stare vlade in procesom reform, ki ga je Republika Moldavija izvedla s pridružitvenim sporazumom/poglobljenim in celovitim sporazumom o prosti trgovini;

| K. | ker se nova koalicijska vladna večina v parlamentu Republike Moldavije nenehno zmanjšuje, saj poslanci odstopajo od vladajočega zavezništva; ker bodo v Republiki Moldaviji jeseni potekale predsedniške volitve, trenutno pa se država sooča z obdobjem hude politične nestabilnosti; ker je predsednik Igor Dodon poudaril, da je treba parlament razpustiti in čim prej organizirati predčasne volitve; ker je moldavsko ustavno sodišče 7. julija 2020 razsodilo, da se lahko predčasne volitve organizirajo šele po predsedniških volitvah; |
| --- | --- |

K.

ker se nova koalicijska vladna večina v parlamentu Republike Moldavije nenehno zmanjšuje, saj poslanci odstopajo od vladajočega zavezništva; ker bodo v Republiki Moldaviji jeseni potekale predsedniške volitve, trenutno pa se država sooča z obdobjem hude politične nestabilnosti; ker je predsednik Igor Dodon poudaril, da je treba parlament razpustiti in čim prej organizirati predčasne volitve; ker je moldavsko ustavno sodišče 7. julija 2020 razsodilo, da se lahko predčasne volitve organizirajo šele po predsedniških volitvah;

| L. | ker sta 17. aprila 2020 ruska in moldavska vlada podpisali sporazum o posojilu v znesku 200 milijonov EUR, ki jih bo Ruska federacija posodila Republiki Moldaviji po preferencialni 2-odstotni obrestni meri, kakor sta se dogovorila predsednika obeh držav; ker je bil ta sporazum ratificiran 23. aprila, istega dne pa je po pritožbi, ki so jo vložili opozicijski poslanci, ustavno sodišče Republike Moldavije začasno odložilo veljavnost zakona o ratifikaciji sporazuma o posojilu do zaključka preverjanja njegove skladnosti z ustavo; ker je predsednik ustavnega sodišča 6. maja prijavil pritisk moldavskih oblasti na ustavno sodišče in poskuse diskreditacije njegovih sodnikov; ker je ustavno sodišče 7. maja 2020 sporazum o posojilu razglasilo za neustaven; ker trenutno potekajo pogajanja z Rusko federacijo o novem sporazumu o posojilu; |
| --- | --- |

L.

ker sta 17. aprila 2020 ruska in moldavska vlada podpisali sporazum o posojilu v znesku 200 milijonov EUR, ki jih bo Ruska federacija posodila Republiki Moldaviji po preferencialni 2-odstotni obrestni meri, kakor sta se dogovorila predsednika obeh držav; ker je bil ta sporazum ratificiran 23. aprila, istega dne pa je po pritožbi, ki so jo vložili opozicijski poslanci, ustavno sodišče Republike Moldavije začasno odložilo veljavnost zakona o ratifikaciji sporazuma o posojilu do zaključka preverjanja njegove skladnosti z ustavo; ker je predsednik ustavnega sodišča 6. maja prijavil pritisk moldavskih oblasti na ustavno sodišče in poskuse diskreditacije njegovih sodnikov; ker je ustavno sodišče 7. maja 2020 sporazum o posojilu razglasilo za neustaven; ker trenutno potekajo pogajanja z Rusko federacijo o novem sporazumu o posojilu;

| M. | ker je pandemija COVID-19 pokazala na vse večjo potrebo po usklajevanju med Unijo in sosednjimi državami pri soočanju s skupnimi grožnjami; ker se je Unija na to potrebo med drugim odzvala s svežnjem pomoči sosednjim državam; |
| --- | --- |

M.

ker je pandemija COVID-19 pokazala na vse večjo potrebo po usklajevanju med Unijo in sosednjimi državami pri soočanju s skupnimi grožnjami; ker se je Unija na to potrebo med drugim odzvala s svežnjem pomoči sosednjim državam;

| N. | ker je med krizo zaradi COVID-19 solidarnost z državami vzhodnega partnerstva izjemno pomembna in ker je Unija zagotovila znatno podporo za odziv na učinke izbruha v regiji; ker bo Republika Moldavija v tem okviru prejela 87 milijonov EUR preusmerjenega dvostranskega financiranja; |
| --- | --- |

N.

ker je med krizo zaradi COVID-19 solidarnost z državami vzhodnega partnerstva izjemno pomembna in ker je Unija zagotovila znatno podporo za odziv na učinke izbruha v regiji; ker bo Republika Moldavija v tem okviru prejela 87 milijonov EUR preusmerjenega dvostranskega financiranja;

| O. | ker je Unija s sklepom o zagotovitvi makrofinančne pomoči desetim sosednjim državam za pomoč pri omejevanju gospodarskega upada zaradi koronavirusne pandemije dala Republiki Moldaviji na voljo dodatnih 100 milijonov EUR posojil v okviru makrofinančne pomoči; ker bo prvi obrok izrednega svežnja makrofinančne pomoči izplačan takoj, ko bo mogoče, saj je bil memorandum o soglasju z Republiko Moldavijo ratificiran; ker bo država morala izpolnjevati nekatere pogoje, da bi prejela drugi obrok, ki bo izplačan v enem letu po podpisu memoranduma o soglasju; ker je pomemben pogoj za dodelitev te makrofinančne pomoči, da država spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic; ker bi bilo treba pozdraviti sklenitev memoranduma o soglasju in poskrbeti za izvajanje sprejetih zavez; |
| --- | --- |

O.

ker je Unija s sklepom o zagotovitvi makrofinančne pomoči desetim sosednjim državam za pomoč pri omejevanju gospodarskega upada zaradi koronavirusne pandemije dala Republiki Moldaviji na voljo dodatnih 100 milijonov EUR posojil v okviru makrofinančne pomoči; ker bo prvi obrok izrednega svežnja makrofinančne pomoči izplačan takoj, ko bo mogoče, saj je bil memorandum o soglasju z Republiko Moldavijo ratificiran; ker bo država morala izpolnjevati nekatere pogoje, da bi prejela drugi obrok, ki bo izplačan v enem letu po podpisu memoranduma o soglasju; ker je pomemben pogoj za dodelitev te makrofinančne pomoči, da država spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom, in pravno državo ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic; ker bi bilo treba pozdraviti sklenitev memoranduma o soglasju in poskrbeti za izvajanje sprejetih zavez;

| P. | ker je Republika Moldavija sprejela mednarodne in nacionalne zaveze za spodbujanje enakosti spolov in krepitev vloge žensk; ker je država sprejela ukrepe za spodbujanje politične zastopanosti žensk, vključno s sprejetjem obvezne 40-odstotne kvote za spol kandidatov na volilnih listah političnih strank; ker so potrebna dodatna prizadevanja za spodbujanje izpolnjevanja ciljev nacionalne strategije za enakost spolov za obdobje 2017–2021, vključno z ustreznim financiranjem in močnejšimi mehanizmi izvajanja; |
| --- | --- |

P.

ker je Republika Moldavija sprejela mednarodne in nacionalne zaveze za spodbujanje enakosti spolov in krepitev vloge žensk; ker je država sprejela ukrepe za spodbujanje politične zastopanosti žensk, vključno s sprejetjem obvezne 40-odstotne kvote za spol kandidatov na volilnih listah političnih strank; ker so potrebna dodatna prizadevanja za spodbujanje izpolnjevanja ciljev nacionalne strategije za enakost spolov za obdobje 2017–2021, vključno z ustreznim financiranjem in močnejšimi mehanizmi izvajanja;

| Q. | ker je bil socialni učinek finančne pomoči in prizadevanj za reforme kljub gospodarskemu napredku precej majhen; ker je Republika Moldavija še vedno ena najrevnejših držav v Evropi, ki se sooča z družbi škodljivimi razmerami zapuščenih vasi in skrajne revščine; ker je bilo leta 2018 38,5 % delavcev v Republiki Moldaviji neformalno zaposlenih, tako da niso imeli dostopa do nikakršne socialne zaščite; |
| --- | --- |

Q.

ker je bil socialni učinek finančne pomoči in prizadevanj za reforme kljub gospodarskemu napredku precej majhen; ker je Republika Moldavija še vedno ena najrevnejših držav v Evropi, ki se sooča z družbi škodljivimi razmerami zapuščenih vasi in skrajne revščine; ker je bilo leta 2018 38,5 % delavcev v Republiki Moldaviji neformalno zaposlenih, tako da niso imeli dostopa do nikakršne socialne zaščite;

| R. | ker se je od leta 1989 prebivalstvo Republike Moldavije zmanjšalo za skoraj tretjino; ker so z demografskega vidika to najslabši podatki v celotni Evropi; ker Moldavijci odhajajo drugam zaradi višjih plač in boljšega izobraževanja ter storitev; ker ima ta trend globoke in dolgotrajne politične, gospodarske ter socialne posledice; ker se Republika Moldavija sooča s pomanjkanjem delovne sile in strokovnjakov, kot so medicinske sestre in zdravniki; ker so starejši, med katerimi se velik delež zanaša na nakazila izseljencev, najbolj ranljiva skupina v Republiki Moldaviji, ki jo najbolj ogroža revščina; |
| --- | --- |

R.

ker se je od leta 1989 prebivalstvo Republike Moldavije zmanjšalo za skoraj tretjino; ker so z demografskega vidika to najslabši podatki v celotni Evropi; ker Moldavijci odhajajo drugam zaradi višjih plač in boljšega izobraževanja ter storitev; ker ima ta trend globoke in dolgotrajne politične, gospodarske ter socialne posledice; ker se Republika Moldavija sooča s pomanjkanjem delovne sile in strokovnjakov, kot so medicinske sestre in zdravniki; ker so starejši, med katerimi se velik delež zanaša na nakazila izseljencev, najbolj ranljiva skupina v Republiki Moldaviji, ki jo najbolj ogroža revščina;

| S. | ker rešitev za težave Republike Moldavije ne more priti od zunaj in ker je treba okrepiti odgovornost Moldavijcev za reševanje izzivov, s katerimi se sooča država; ker je še vedno pomembno obravnavati glavne izzive, kot so boj proti korupciji in oligarhičnim strukturam, spoštovanje demokratičnih standardov, iskanje potrebnih rešitev za večplastne družbene težave, zagotavljanje pluralnosti medijev ter boj proti revščini in izseljevanju; |
| --- | --- |

S.

ker rešitev za težave Republike Moldavije ne more priti od zunaj in ker je treba okrepiti odgovornost Moldavijcev za reševanje izzivov, s katerimi se sooča država; ker je še vedno pomembno obravnavati glavne izzive, kot so boj proti korupciji in oligarhičnim strukturam, spoštovanje demokratičnih standardov, iskanje potrebnih rešitev za večplastne družbene težave, zagotavljanje pluralnosti medijev ter boj proti revščini in izseljevanju;

Skupne vrednote in splošna načela

| 1. | opozarja, da so skupne vrednote, na katerih temelji Unija, namreč demokracija, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter pravna država, v središču političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja med Unija in Republiko Moldavijo; znova potrjuje zavezo Unije, da bo s političnim pridruževanjem, gospodarskim povezovanjem in ustreznimi reformami podprla evropsko pot Republike Moldavije; je seznanjen, da je pridružitveni sporazum/poglobljeni in celoviti sporazum o prosti trgovini še vedno osrednjega pomena za razvoj Republike Moldavije, zlasti v teh izjemnih časih, in izreka pohvalo za trajno sodelovanje moldavske družbe in oblasti v tem procesu; vendar opozarja, da je treba pri njegovem izvajanju doseči nadaljnji napredek, da bi uresničili ves potencial, ki ga ponuja, in izkoristili vse prednosti, ki jih prinaša, pri tem pa se osredotočili predvsem na neodvisnost državnih institucij, odpornost na vpliv oligarhov, boj proti korupciji, pravosodje, krepitev pravne države in izboljšanje življenjskih pogojev državljanov; poudarja, da je bil pridružitveni sporazum/poglobljeni in celoviti sporazum o prosti trgovini glavni dejavnik pri spodbujanju in podpiranju procesa strukturnih reform, demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja vse namere za tesnejše politično, osebno in gospodarsko povezovanje z Unijo v skladu z načelom diferenciacije ter na podlagi uspešnosti, rezultatov in prizadevanj oblasti ter družbe Republike Moldavije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen s sklepi posvetovanja Mednarodnega denarnega sklada na podlagi člena IV iz marca 2020 ter šestim in zadnjim pregledom ekonomske uspešnosti Republike Moldavije v okviru ureditev razširjenega kreditnega programa in razširjenega programa financiranja, ki ga je pripravil odbor Mednarodnega denarnega sklada, s posebnim poudarkom na rehabilitaciji moldavskega bančnega sistema in okrepitvi upravljanja finančnega sektorja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja izplačilo drugega obroka makrofinančne pomoči Unije; priznava prizadevanja Republike Moldavije na področjih boja proti korupciji, krepitve okvira za preprečevanje pranja denarja in sprejetja nove zakonodaje o dejavnostih nevladnih organizacij ter ugotavlja, da se je država pridružila programu OECD za medsebojne protikorupcijske preglede (istanbulski akcijski načrt); |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da bi izplačilu drugega obroka iz programa makrofinančne pomoči EU za obdobje 2017–2020 morala slediti prizadevanja moldavskih oblasti za izpolnitev zadevnih pogojev na področjih, povezanih z okrepitvijo okvira za preprečevanje pranja denarja, ki bi morala prinesti oprijemljive in trajne rezultate, pa tudi s povečevanjem neodvisnosti narodne banke; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva moldavsko vlado in EU, naj sodelujeta pri odpravljanju negativnega učinka krize zaradi pandemije COVID-19 na socialni in gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja izid pogajanj o memorandumu o soglasju o novem izrednem programu makrofinančne pomoči EU, namenjenem odpravljanju negativnega učinka pandemije COVID-19 na gospodarstvo; |
| --- | --- |

7.

Pomembnost izvajanja pridružitvenega sporazuma v sedanjem političnem dogajanju in v obdobju do predsedniških volitev 1. novembra

| 8. | ugotavlja, da je program dejavnosti Republike Moldavije iz novembra 2019 manj ambiciozen kot globalni program do leta 2030, ki ga je pripravila prejšnja vlada, in je zaskrbljen, ker politična nestabilnost in pogoste menjave vlade vplivajo na izvajanje določb pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini ter upočasnjujejo reforme; podpira povezavo naslednjega pridružitvenega načrta z novim moldavskim akcijskim načrtom in poudarja, kako pomembno je, da se hitro sprejme novi načrt, saj gre za instrument, s katerim se bo pospešilo izvajanje pridružitvenega sporazuma in posodobile prednostne naloge z dejavno parlamentarno udeležbo ter prispevkom civilne družbe in drugih deležnikov iz EU in Republike Moldavije; vztraja, da nadaljnja politična in finančna podpora EU ostaja pogojena z izvedbo oprijemljivih reform, zlasti na področju pravne države in pravosodja; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je izvesti vse prednostne reforme, dogovorjene v pridružitvenem sporazumu, in izpolniti pogoje, dogovorjene za izplačilo drugega in tretjega obroka makrofinančne pomoči; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja konstruktiven prispevek Republike Moldavije k sodelovanju v okviru vzhodnega partnerstva ter spodbuja stalno in okrepljeno politično izmenjavo med državami podpisnicami pridružitvenih sporazumov/poglobljenih in celovitih sporazumov o prosti trgovini in Komisijo o reformah, povezanih s pridružitvijo; poziva Komisijo, naj ustrezno uporabi obstoječe mehanizme za nadaljnje spremljanje konkretnega izvajanja reform in oblikuje mehanizem pogojevanja, ki bo vključeval jasna merila in v katerega bo tehtno vključena civilna družba, zlasti na lokalni ravni; meni, da je v tem okviru bistveno okrepiti finančno podporo za organizacije civilne družbe, ki imajo ključno vlogo pri spodbujanju sodelovanja v javnih razpravah in spremljanju dejanj moldavskih oblasti ter učinkovitosti politik Unije v zvezi z državo; prav tako predlaga, naj se izkušnje podporne skupine za Ukrajino uporabijo za oblikovanje podobne strukture za Republiko Moldavijo, saj bi tako povečali učinkovitost in prepoznavnost podpore Unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba razmere v Republiki Moldaviji dolgoročno pozorno spremljati, vključno s predvolilnim obdobjem, v skladu z običajnimi praksami in standardi OVSE/ODIHR, zlasti v trenutnem kriznem obdobju, saj bodo prihodnje predsedniške volitve preskus demokracije in vladavine prava v državi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | v zvezi s tem poziva moldavske oblasti, naj 1. novembra 2020 organizirajo svobodne in pravične predsedniške volitve, prav tako pa naj dodatno izboljšajo volilno zakonodajo, da bi poskrbele za učinkovito uveljavljanje volilne pravice ter zagotovile pravičnost volilnih kampanj in preglednost zakonodajnega procesa, pa tudi ustrezen demokratični nadzor javnosti nad dejavnostmi vlade in parlamenta; od moldavskih oblasti zahteva, naj ne spreminjajo pravil in predpisov, da bi si pridobile politične koristi, saj to vselej vodi v politične nemire in nestabilnost, to pa vpliva na predanost strukturnim reformam; v zvezi s prihodnjimi volitvami poudarja, da je pomembno zagotoviti demokratično legitimnost vlade, preglednost pri sestavi koalicije, spoštovanje volje volivcev in vladno večino, ki odraža glasove volivcev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva moldavske oblasti, naj okrepijo demokratične mehanizme, vključno z večstranskarskim parlamentarnim sistemom, in zagotovijo svobodne, neodvisne in pluralistične medije, pa tudi pravičen dostop do financiranja in medijev; v zvezi s tem poziva moldavske oblasti, naj povečajo odpornost na dezinformacije in informacije, ki jih domači in tuji akterji prirejajo tako na spletu kot zunaj njega, ter začnejo izvajati ukrepe, s katerim bi obravnavali še bolj perečo težavo kupovanja glasov, ustrahovanja opazovalcev volitev, podkupovanja na volitvah, pa tudi druga koruptivna dejanja in zlorabo javnih sredstev, saj se s takšno prakso spodkopavajo in izničujejo vsa demokratična prizadevanja političnih akterjev Republike Moldavije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja potrebo po močni in pravični politični tekmovalnosti med predsedniškimi kandidati, ki ni mogoča brez poštenega in preglednega sistema financiranja strank in predsedniških kampanj; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva moldavsko vlado, naj sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se državljani Republike Moldavije, ki živijo v pridnestrski regiji ali zunaj države, lahko udeležijo volitev na vključujoč, pregleden in pošten način, brez tujega vmešavanja; |
| --- | --- |

14.

Reforme in institucionalni okvir

| 15. | pozdravlja reforme, ki so vodile v uvedbo brezvizumskega režima z Unijo; meni, da so državljani Republike Moldavije program dobro izkoristili in da gre za dober primer, kako izvajanje pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini vpliva na življenja državljanov s spodbujanjem medosebnih stikov z drugimi Evropejci; poziva Unijo in Republiko Moldavijo naj še izboljšata medosebne stike in izmenjave, da si prebivalci ustvarijo vzajemno pozitivno sliko drug o drugem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja dejstvo, da je od leta 2014 več kot 2,3 milijona Moldavcev izkoristilo prednosti brezvizumskega režima, in ugotavlja, da glede na zadnje poročilo Komisije Republika Moldavija še vedno izpolnjuje zahteve za liberalizacijo vizumskega režima in da brezvizumski režim še vedno prinaša gospodarske, socialne in kulturne koristi Uniji in Republiki Moldaviji; poziva obe strani, naj ohranita prosto gibanje ljudi tudi med krizami; |
| --- | --- |

16.

| 17. | priznava prizadevanja moldavskih oblasti pri izvajanju priporočil iz letnih poročil o mehanizmu za zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti; priporoča, naj se še naprej uveljavljajo merila v zvezi s politiko liberalizacije vizumskega režima, in poziva oblasti, naj si še naprej prizadevajo ta merila izpolniti, zlasti na področju boja proti korupciji, naj okrepijo sodstvo, izvajajo zakonodajo za preprečevanje pranja denarja in sprejmejo konkretne ukrepe za obravnavo povečanega števila neutemeljenih prošenj za azil; je v zvezi s tem zaskrbljen, da se za vse več moldavskih državljanov ugotovi, da nezakonito prebivajo na schengenskem območju (47-odstotno povečanje) in da se je povečalo število prošenj za azil (48-odstotno povečanje); poziva moldavske oblasti, naj na področju učinkovitega upravljanja migracij še naprej izvajajo zaveze, sprejete v okviru liberalizacije vizumskega režima za schengensko območje, ter prosilcem iz tretjih držav v Republiki Moldaviji zagotovijo pravico do azila; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja, da je parlament Republike Moldavije sprejel številne zakonodajne akte v skladu z zavezami te države iz pridružitvenega sporazuma, zlasti v zvezi z javno upravo, upravljanjem javnih financ in reformami pravosodnega sistema; poudarja pomen izvajanja teh aktov v celoti, tudi s sprejetjem sekundarne zakonodaje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja napredek pri upravljanju javnih financ in poziva moldavske oblasti, naj na podlagi izboljšanja načel pravne države pospešijo izvajanje drugih reform iz pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priznava, da je Republika Moldavija sprejela pomembne ukrepe za povečanje učinkovitosti javne uprave; v zvezi s tem poziva moldavsko vlado, naj v celoti izvede reformo javne uprave za obdobje 2016–2020 v skladu z načeli OECD/SIGMA za javno upravo; moldavske oblasti spodbuja tudi, naj povečajo preglednost in se borijo proti vsesplošno razširjeni korupciji v javni upravi, prav tako pa naj ustanovijo državno šolo za javno upravo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da učinkovitejše in trajnostno izvajanje pridružitvenega sporazuma izhaja iz nepristranskega in strokovnega upravljanja v državnih institucijah in agencijah; v zvezi s tem znova izraža zaskrbljenost, da v javnem sektorju primanjkuje stalne predanosti izboljšavam, to pa sposoben kader odvrača od tega, da bi se odločil za poklicno pot v javni upravi, in poudarja, da je treba razvijati strokovno javno upravo in spodbujati mlade, da se odločijo začeti poklicno pot v javnem sektorju, da bi dosegli bolj pregledno upravo, v kateri nepotizem in favoriziranje ne vodita v kronično politizacijo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva, naj se čim prej začne izvajati celovitejša decentralizacijska reforma, vključno z reformo upravno-teritorialnega sistema Republike Moldavije, regionalnim razvojem in decentralizacijo uprave z možnostjo uvedbe lokalnih davkov; v zvezi s tem poudarja potrebo po poglobljenem in širšem sodelovanju med lokalnimi organi, manjšem številu lokalnih uprav in več ukrepih za zagotovitev njihove neodvisnosti ter zmanjšanje njihovih operativnih stroškov; poziva moldavske oblasti, naj spoštujejo načela lokalne demokracije in lokalne avtonomije v skladu z Evropsko listino lokalne samouprave ter lokalnim organom zagotovijo ustrezne pristojnosti in ustrezno financiranje, da bodo lahko učinkovito delovali; |
| --- | --- |

22.

| 23. | je zaskrbljen zaradi visoke stopnje koncentracije in politizacije sektorjev medijev in oglaševanja, kar vodi k nizki stopnji zaupanja javnosti v medije; poziva moldavske oblasti, naj nadaljujejo reformo medijskega sektorja, v proces pa tesneje vključijo predvsem civilno družbo, poziva Republiko Moldavijo, naj pregleda zakonik o avdiovizualnih medijih in liberalizira oglaševalski trg v skladu z evropskimi standardi svobode in pluralnosti medijev, kakor sta priporočali Komisija in Beneška komisija, da bi zagotovili popolno preglednost lastništva v medijih in na oglaševalskem trgu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da bi morala biti krepitev pluralnosti medijev in njihove neodvisnosti prednostna naloga v partnerskih odnosih Unije in Republike Moldavije in da bi se to moralo ustrezno odražati tudi v dodelitvah finančnih sredstev; poziva Komisijo, naj bolj podpre neodvisne medije, tudi v regijah; poziva moldavske oblasti, naj ne izkoriščajo pandemije COVID-19 za sprejemanje ukrepov, ki bi omejevali svobodo govora in zmanjševali možnost medijev za neodvisno in nepristransko poročanje o vseh razsežnostih učinka koronavirusne krize na družbo; je zaskrbljen zaradi širjenja lažnih novic in dezinformacij v Republiki Moldaviji med koronavirusno krizo in izpostavlja, da morajo tako lokalni organi kot tudi Unija razviti posebne programe za spodbujanje medijske pismenosti, preprečevanje širjenja dezinformacij in podpiranje kakovostnih medijskih vsebin s preverjenimi dejstvi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva moldavske oblasti, naj spodbujajo svobodne in neodvisne medije, vključno z izvajanjem neodvisnih revizij, ter zagotovijo učinkovitost Sveta za avdiovizualne medije kot neodvisnega regulatorja in se borijo proti stalnemu ustrahovanju novinarjev, politizaciji in pomanjkljivi preglednosti javnih in regulativnih institucij ter pomanjkljivemu javnemu dostopu do informacij in kakovostnih medijskih vsebin, prav tako pa naj poskrbijo za preglednost na področju lastništva medijev; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da Unija Republiki Moldaviji zagotavlja največ pomoči; z zaskrbljenostjo opaža, da se s stalno propagando, dezinformacijskimi kampanjami in negativnimi sporočili vladajočih politikov o Uniji na javni televiziji in v mediji prikazuje izkrivljena in nerealna slika; obžaluje takšne javne napade na pomoč in podobo Unije, saj spodkopavajo izvajanje pridružitvenega sporazuma ter odnose med EU in Republiko Moldavijo; poziva moldavske oblasti, naj končajo kampanje, ki med državljane Republike Moldavije sejejo dezinformacije in so uperjene proti EU, in naj povečajo podporo v boju proti lažnim novicam, hibridnemu vojskovanju na področju komuniciranja, ciljno usmerjenim dezinformacijskim kampanjam in čedalje slabšim medijskim programom; poudarja, da politično vmešavanje v množične medije strukturno ogroža temeljne svoboščine in dostop do informacij; |
| --- | --- |

26.

| 27. | obžaluje vse večje oddaljevanje sedanje vlade v Kišinjevu od evropske poti, ki škodi demokratičnim težnjam države, in poziva vse proevropske politične stranke, naj z dialogom poiščejo rešitve, da se zagotovi neprekinjen proces evropske integracije Republike Moldavije in popolno izkoriščanje vseh prednosti, ki jih omogoča pridružitveni sporazum/DCFTA; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva moldavske organe, naj si močneje prizadevajo zagotoviti, da priložnosti iz pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini ter pomoč in programi EU dosežejo lokalno raven, vključno z oddaljenimi deli države, zlasti podeželskimi območji, da bi se lahko prebivalci zavzemali za pozitivne spremembe v svojih skupnostih, zlasti tistih, ki so bolj dovzetne za postsovjetska čustva in rusko manipulacijo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da bi morale oblasti zagotoviti pregledne informacije o zunanji pomoči, za katero nameravajo zaprositi, in da bi bilo treba v parlamentu, s strokovnjaki in civilno družbo odprto razpravljati o financiranju, ki ga zagotovi Ruska federacija, vključno z geostrateško pogojenostjo in dolgoročnim učinkom te vrste financiranja na gospodarstvo; meni, da bi morale oblasti javnosti tudi ustrezno pojasniti pogoje, povezane s finančno pomočjo EU; poudarja, da je pogoje EU mogoče obravnavati kot priložnost za izvedbo potrebnih reform; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da se je treba proti ruskim dezinformacijam boriti z dostopnimi kakovostnimi informacijami, ki temeljijo na dejstvih, ter javnimi kampanjami, namenjenimi ozaveščanju javnosti; spodbuja oblasti Republike Moldavije, naj si prizadevajo za bolj poglobljeno sodelovanje z Unijo in njenimi državami članicami, da bi spodbudile izvajanje dobre prakse in rešitev za boj proti dezinformacijam, propagandi, manipulaciji in sovražnim vplivom, ki jih uporabljajo zunanje sile, da bi razdelile, destabilizirale in spodkopale integriteto notranjih političnih procesov ter odnosov z Unijo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | priznava, da je bil v moldavskem parlamentu dosežen napredek pri sprejemanju novega zakona o nekomercialnih organizacijah, ki je eden od pogojev za pridobitev makrofinančne pomoči EU; pričakuje, da se bo s hitrim in učinkovitim začetkom izvajanja spodbudilo popolno spoštovanje pravic in svoboščin civilne družbe in nevladnih organizacij, pa tudi svobode združevanja, in poziva moldavsko vlado, naj poveča podporo razvoju civilne družbe; poudarja osrednjo vlogo nevladnih organizacij v demokratični družbi in upa, da bo nova zakonodaja izboljšala preglednost javnega odločanja ter zagotovila posodobljen okvir za delovanje civilne družbe v državi; poziva moldavske oblasti, naj se vzdržijo pritiskov na nevladne organizacije in druge civilne akterje; obžaluje, da imajo politični uradniki do civilne družbe na splošno nezaupljiv in sovražen odnos; poziva k bolj smiselni in dejavnejši vključitvi civilne družbe v proces oblikovanja in izvajanja politik, zlasti ko gre za človekove pravice in temeljne svoboščine, pri katerih bi lahko nevladne organizacije prevzele vlogo nadzornika in terjale odgovornost zadevnih državnih institucij; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj civilni družbi zagotovijo politično, tehnično in finančno podporo, institucije EU pa poziva, naj določijo jasna pravila, s katerimi bi preprečili dodeljevanje nepovratnih sredstev vladnim nevladnim organizacijam (nevladnim organizacijam, ki jih ustanovijo in financirajo vlade prek neuradnih kanalov); |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva moldavske oblasti, naj spodbujajo preglednost javnega odločanja in v vseh fazah zagotovijo ustrezno vključevanje deležnikov in civilne družbe ter posvetovanje z njimi, s čimer se bo povečal tudi javni nadzor nad izvedenimi reformami ter njihova družbena sprejemljivost; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja spremembe volilne zakonodaje, sprejete avgusta 2019, in sodbo moldavskega ustavnega sodišča iz februarja 2020 o ozemeljskih zahtevah za ustanavljanje političnih strank; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da se je med krizo zaradi COVID-19 pokazalo, da je zdravstveni sistem Republike Moldavije premalo razvit, zato se težko spopada z nedavnim porastom števila primerov; poziva Komisijo, države članice EU in Republiko Moldavijo, naj okrepijo sodelovanje na področju odpornosti javnega zdravstva, izmenjujejo dobro prakso in sodelujejo s civilno družbo ter skupnostjo gospodarskih družb ter malih in srednjih podjetij pri oblikovanju strategij odzivanja na epidemije, ki bodo osredotočene na najranljivejše družbene skupine; poziva moldavsko vlado, naj okrepi zdravstveni sistem, izboljša higienske standarde, zlasti v bolnišnicah, in svojemu prebivalstvu na pregleden in vključujoč način zagotovi vse pomembne informacije o pandemiji; |
| --- | --- |

34.

Sodelovanje na področju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) in napredek pri reševanju pridnestrskega konflikta

| 35. | pozdravlja sodelovanje Republike Moldavije v misijah in operacijah v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), preiskavah glede kibernetske varnosti in kibernetske kriminalitete, sodelovanje Republike Moldavije z Natom in njeno uskladitev z izjavami EU na področju skupne zunanje in varnostne politike; poziva institucije EU, naj Republiko Moldavijo vključijo v nove oblike sodelovanja na področju kibernetske varnosti, boja proti hibridnim grožnjam in preiskavam kibernetske kriminalitete; |
| --- | --- |

35.

| 36. | priznava, kako pomembna je misija Evropske unije za pomoč na mejah v Moldaviji in Ukrajini (EUBAM) pri usklajevanju režima upravljanja meja in carinskega režima z režimom Unije, pa tudi v zvezi z rešitvijo pridnestrskega vprašanja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | priznava, da ima Republika Moldavija edinstvene izkušnje in strokovno znanje, in se zaveda, da lahko prispeva k skupni varnostni in obrambni politiki Unije, ter spodbuja tesnejše sodelovanje na področju obrambne politike EU, vključno s sodelovanjem v PESCO, ko bo razjasnjeno vprašanje sodelovanja tretjih držav; |
| --- | --- |

37.

| 38. | znova poudarja, da EU podpira suverenost in ozemeljsko celovitost Republike Moldavije, pa tudi prizadevanja v okviru pogajalskega procesa 5+2, da bi dosegli mirno, trajno, celovito in politično rešitev pridnestrskega konflikta, ki bi temeljila na spoštovanju suverenosti in ozemeljske celovitosti Republike Moldavije znotraj njenih mednarodno priznanih meja, Pridnestrju pa podelili posebni status, ki bi zagotavljal varstvo človekovih pravic tudi na ozemljih, ki trenutno niso pod nadzorom ustavnih oblasti; ponavlja, da je generalna skupščina Združenih narodov 22. junija 2018 sprejela resolucijo, v kateri je pozvala Rusko federacijo, naj brezpogojno umakne svoje čete in oborožene sile z ozemlja Republike Moldavije, ter ponovno potrjuje podporo takojšnjemu izvajanju navedene resolucije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | spodbuja moldavsko vlado, naj še naprej spodbuja primerno okolje za reševanje sporov in izvaja dejavnosti, ki krepijo zaupanje in medosebne stike med sprtimi skupnostmi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | priznava, da je varnost Republike Moldavije in pridnestrske regije vse bolj medsebojno povezana in da je stabilnost obeh glavni dejavnik pri preprečevanju in reševanju varnostnih izzivov, kot so hibridne grožnje, kibernetski napadi, kibernetsko vmešavanje v volitve, dezinformacijske in propagandne kampanje ter vmešavanje tretjih strani v politične, volilne in druge demokratične postopke; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja prizadevanja moldavske vlade, da se prednosti poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini in brezvizumskega režima razširijo na pridnestrsko regijo, zaradi česar sta se občutno povečali mobilnost in trgovina z regijo, pa tudi vse dejavnosti, ki krepijo gospodarsko sodelovanje in povečujejo stopnjo menjave blaga med Republiko Moldavijo in Pridnestrjem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da je poglobljeni in celoviti sporazum o prosti trgovini z zagotovitvijo breztarifnega dostopa do trgov EU za pridnestrska podjetja, registrirana na zahodnem bregu Dnestra, pri čemer carinske preglede izvajajo moldavski uradniki, občutno preusmeril trgovino iz Evrazijske gospodarske unije v Unijo; spodbuja moldavske oblasti, naj še naprej spodbujajo trgovino in sodelovanje s trgi EU, da bi izboljšale dostop do trgov, preglednost in dobre poslovne prakse ter omejile možnosti za tržno manipulacijo in monopolizacijo s strani oligarhov; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je treba pri vsakršni rešitvi pridnestrskega vprašanja spoštovati suvereno pravico Republike Moldavije, da sama izbere usmeritev obrambne in zunanje politike; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva oblasti Republike Moldavije, naj razmislijo o pripravi in izvajanju svežnja zakonov o preprečevanju sporov in kriznem upravljanju, ki so del moldavskega akcijskega načrta za obdobje 2017–2019; |
| --- | --- |

44.

Pravna država in dobro upravljanje

| 45. | je zaskrbljen zaradi počasnega izvajanja reform v zvezi s pravno državo in demokratičnimi institucijami; poziva vlado Republike Moldavije, naj brez odlašanja konča pravosodne reforme, da bi zagotovila neodvisnost, nepristranskost ter učinkovitost sodstva in specializiranih protikorupcijskih institucij; poziva moldavsko vlado, naj pri tem zagotovi pregleden postopek oblikovanja sprememb k moldavski ustavi v zvezi z vrhovnim sodnim svetom in poskrbi za njihovo sprejetje, pri tem pa naj uporabi mednarodne precedenčne primere in primere dobre prakse v skladu s priporočili Beneške komisije ter v posvetovanju s strokovnjaki Sveta Evrope in EU, civilno družbo in drugimi zainteresiranimi akterji; obžaluje, da so bile spremembe v zvezi z imenovanjem članov vrhovnega sodnega sveta v parlamentu obravnavane po hitrem postopku; poudarja, da je treba zagotoviti neodvisnost vrhovnega sodnega sveta, in poziva moldavske oblasti, naj poskrbijo, da bosta imenovanje in napredovanje sodnikov potekala na podlagi dosežkov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva oblasti, naj še naprej izvajajo učinkovita posvetovanja za sprejetje koncepta in akcijskega načrta za reformo pravosodja, ki bosta temeljila na izčrpnih diagnostičnih informacijah, in tako zagotovijo široko soglasje deležnikov ter dosledno spoštovanje moldavske ustave in evropskih standardov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je zaskrbljen zaradi nizke stopnje zaupanja v integriteto in učinkovitost sodstva ter dovzetnosti pravosodne veje na politični pritisk, kar ovira njeno neodvisnost; poziva organe Republike Moldavije, naj zagotovijo, da bodo postopki imenovanja sodnikov pregledni in da bodo generalni tožilec, njegovo osebje in državni tožilci v splošnem delovali neodvisno in spoštovali najvišje standarde strokovnosti in integritete; |
| --- | --- |

47.

| 48. | v zvezi s tem poudarja, da je opaziti pomanjkanje sredstev in znanja o dobrem upravljanju, načelih pravne države in človekovih pravicah, kar negativno vpliva na učinkovito delovanje moldavske uprave, in poziva Komisijo, naj poveča sredstva v razpoložljivih instrumentih za proračunsko podporo in tehnično pomoč, katerih cilj je krepitev zmogljivosti pravosodnih organov in organov kazenskega pregona, pri tem pa naj upošteva napredek pri izvajanju reform; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva oblasti Republike Moldavije, naj utrdijo popolno neodvisnost ustavnega sodišča in poskrbijo, da ne bo podvrženo nobeni obliki političnega vmešavanja; ostro zavrača vsakršen poskus ustrahovanja sodnikov ustavnega sodišča in pritiskov nanje in obsoja ogromen pritisk, izsiljevanje in nadlegovanje, ki so ga doživeli sodniki pred odločitvijo o ruskem posojilu; močno obžaluje poskuse politizacije ustavnega sodišča ter nedejavnost tožilcev in protikorupcijskega centra pri obrambi neodvisnosti ustavnega sodišča; |
| --- | --- |

49.

| 50. | je zaskrbljen zaradi trajnega dolgoročnega pomanjkanja napredka na področju boja proti korupciji v Republiki Moldaviji, zato poziva vlado, naj okrepi boj proti korupciji in ujetju države, pa tudi proti pranju denarja, tihotapljenju in organiziranemu kriminalu, vključno s trgovino z ljudmi; poziva vlado Republike Moldavije, naj sprejme konkretne ukrepe za okrepitev neodvisnosti, integritete in učinkovitosti urada državnega protikorupcijskega centra in protikorupcijskega tožilstva ter zagotovi depolitizacijo javnih protikorupcijskih institucij in organov kazenskega pregona; poudarja potrebo po stalnih in usklajenih prizadevanjih za preprečevanje in kazenski pregon korupcije in organiziranega kriminala na visoki ravni; meni, da je to edini način za ponovno vzpostavitev zaupanja moldavskih državljanov in zagotovitev sprejetja trajnih reform v Republiki Moldaviji; poziva Komisijo, naj zagotovi veliko zanesljivejšo podporo organizacijam civilne družbe, ki spremljajo goljufije in dejavnosti pranja denarja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva oblasti, naj okrepijo prizadevanja v boju proti organiziranemu kriminalu in za uničenje kriminalnih sistemov; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja sprejetje zakona o sankcijah za kršitve pravil o preprečevanju pranja denarja z dne 21. maja 2020 in poziva k hitri pripravi smernic o uporabi nove zakonodaje ter specializiranem usposabljanju zadevnih organov; poziva vse zainteresirane strani, naj nadaljujejo stalna prizadevanja v boju proti tihotapljenju in pranju denarja ter za razbijanje kriminalnih mrež in zmanjševanje vpliva oligarhov; poziva k okrepljenemu sodelovanju z Europolom, Interpolom in carinskimi organizacijami, na primer Svetovno carinsko organizacijo ter protikorupcijskimi mrežami OECD; |
| --- | --- |

52.

| 53. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je bilo po podatkih iz poročila Komisije in ESZD o izvajanju pridružitvenega načrta za Moldavijo vzpostavljanje instrumentov in organov za preprečevanje goljufij in pranja denarja počasno; pričakuje, da bo vlada nadaljevala pot ukrepov, ki jih je na področju boja proti korupciji in razkrivanja kriminalnih dejavnosti in shem pranja denarja sprejela prejšnja vlada; |
| --- | --- |

53.

| 54. | je seznanjen z ukrepi, ki so bili sprejeti v zvezi s kazenskim pregonom zaradi množičnih bančnih goljufij, razkritih leta 2014, in drugih primerov pranja denarja; vendar znova izraža zaskrbljenost, ker še vedno ne poteka kazenski pregon vseh odgovornih za bančne goljufije, razkrite leta 2014, izterjava ukradenih sredstev pa poteka počasi; znova izraža zaskrbljenost, da doslej ni bilo mogoče izterjati omembe vrednih sredstev, in poudarja, da je treba sprejeti nadaljnje ukrepe v zvezi s tem; poziva moldavske organe, naj pospešijo kazenski postopek ter odgovorne nemudoma privedejo pred sodišče in izterjajo nezakonito odsvojena sredstva; poziva države članice, naj Republiki Moldaviji ponudijo velikodušno pomoč pri preiskavi primera, če bo zanjo zaprosila; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pozdravlja sprejetje novega zakona dne 18. junija 2020 o ukinitvi programa državljanstev v zameno za naložbe, ki začne veljati 1. septembra 2020, ob izteku sedanjega moratorija; meni, da je to ključen korak za zmanjšanje tveganja korupcije, utaje davkov in pranja denarja v Republiki Moldaviji; ugotavlja, da bodo do ukinitve programa obravnavane samo že obstoječe vloge, in poziva Komisijo, naj skrbno spremlja, kako se bo to izvajalo; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva oblasti Republike Moldavije, naj povečajo preglednost pri financiranju političnih strank ter pravično in nepristransko preiščejo vse nepravilnosti; poudarja, da se je treba boriti proti korupciji v moldavskih političnih krogih; je globoko zaskrbljen zaradi nedavnih obtožb o podkupovanju poslancev, da bi spremenili politično pripadnost, pa tudi zaradi obtožb o ugrabitvah, ustrahovanju in pritisku na izvoljene predstavnike; poudarja, da je treba te obtožbe preiskati, in meni, da takšno ravnanje ni združljivo z vrednotami, na katerih temelji pridružitveni sporazum z Republiko Moldavijo; opozarja tudi na odgovornost političnih strank, da se borijo proti korupciji v lastnih vrstah; prav tako poziva oblasti, naj zagotovijo, da se v volilnih kampanjah ne bodo uporabljala sredstva dobrodelnih organizacij; poziva oblasti, naj prepovedo, da bi vladajoča politična opcija med volilno kampanjo uporabljala upravna sredstva; |
| --- | --- |

56.

Človekove pravice in temeljne svoboščine

| 57. | priznava, da se je zakonodaja o varstvu človekovih pravic izboljšala, do česar je prišlo predvsem zaradi novega akcijskega načrta za človekove pravice za obdobje 2018–2022; poziva moldavske oblasti, naj občutno okrepijo prizadevanja ter sprejmejo izvedbene ukrepe in sekundarno zakonodajo, da bi ohranjale spoštovanje teh pravic in temeljnih svoboščin, predvsem za manjšine in ranljive skupine, kot so ženske in otroci, ki so tarča trgovcev z ljudmi, jezikovne manjšine, invalidi, Romi ter pripadniki skupine LGBT+, s tem pa bi prav tako priznale, da je spoštovanje človekovih pravic ključno merilo in osnovni pogoj za demokratično družbo; je zaskrbljen, ker so večje težave na področju človekovih pravic še vedno nerešene in nekaznovane, na primer pritisk in politično motiviran pregon in pridržanje, mučenje, samovoljno pridržanje, težke in življenjsko nevarne razmere v zaporih, samovoljno ali nezakonito poseganje v zasebnost ter prisilno ali obvezno delo otrok; |
| --- | --- |

57.

| 58. | izraža globo zaskrbljenost glede položaja Moldavijcev, ki so zaradi koronavirusne krize obtičali v državah članicah EU brez socialne zaščite; poziva Komisijo in države članice, naj v okviru COVID-19 zagotovijo enako obravnavanje sezonskih delavcev iz tretjih držav in državljanov EU, kot je navedeno v Direktivi 2014/36/EU (8), in opozarja, da morajo imeti ti delavci enake delavske in socialne pravice kot državljani EU; poziva države članice, naj priskrbijo kakovostna stanovanja za čezmejne in sezonske delavce, ki ne bi smela biti vezana na prejemke, in jim zagotovijo dostojne prostore, zasebnost najemnikov in pisne najemne pogodbe, nad čemer naj bdijo inšpektorati za delo, ter naj določijo standarde v zvezi s tem; |
| --- | --- |

58.

| 59. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je izvajanje zavez iz pridružitvenega sporazuma na socialnem področju, zlasti na področjih delovne inšpekcije, ukrepov proti diskriminaciji in socialnega dialoga, omejeno; je zaskrbljen, ker ni bil dosežen zadosten napredek pri odpravljanju makrofinančne ranljivosti, da bi znatno izboljšali življenjski standard, zdaj pa ga ogrožajo še posledice krize zaradi COVID-19; vztraja, da je treba v izvajanje pridružitvenih sporazumov obvezno vključiti sindikate in organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da mora Unija od Republike Moldavije zahtevati, naj prevzame odgovornost za svoje zaveze v zvezi s socialno razsežnostjo pridružitvenega sporazuma; poziva Komisijo, naj predloži podrobna letna poročila o napredku pri izvajanju socialnih in delovnih vidikov pridružitvenega sporazuma, v katerih ne bo analiziran samo prenos ustreznih direktiv in določb Unije, temveč tudi njihovo dejansko izvajanje; poziva Komisijo, naj upošteva predloge strokovnjakov za področje dela o uvedbi mehanizma za kaznovanje kršitev dogovorjenih standardov; predlaga, naj se izplačilo makrofinančne pomoči uporabi kot vzvod ali pogoj, s katerim bo Unija Republiko Moldavijo prisilila, da izboljša delovne pogoje za svojo delovno silo; |
| --- | --- |

60.

| 61. | izraža zaskrbljenost glede spoštovanja človekovih pravic v pridnestrski regiji, zlasti v razmerah pandemije COVID-19; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo, naj nadgradi zanemarjena področja iz pridružitvenih sporazumov, ki vključujejo pomembna področja, kot so enakost spolov, evropski zeleni dogovor in preprečevanje zdravstvenih kriz; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da je enakost spolov eden ključnih pogojev za trajnosten in vključujoč razvoj; poziva moldavsko vlado in oblasti, naj izvedejo ukrepe za dodatno izboljšanje zastopanosti žensk in njihovo enako obravnavo na vseh ravneh političnega in družbenega življenja; poziva Komisijo, naj vključi načelo enakosti spolov v vse politike, programe in dejavnosti, ki se nanašajo na Republiko Moldavijo, oblasti slednje pa poziva, naj spodbujajo programe, ki dosledno vključujejo razsežnost enakosti spolov, zagotavljajo več podpore najbolj prikrajšanim in ranljivim skupinam v družbi ter izvajajo zakonodajo za boj proti sovražnemu govoru in nasilju, ki sta usmerjena proti ranljivim skupinam; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva moldavske oblasti, naj ratificirajo Istanbulsko konvencijo, ki jo je Republika Moldavija podpisala 6. februarja 2017, a zamuja z njeno ratifikacijo, čeprav je ta izrecno navedena med cilji nacionalnega akcijskega načrta za človekove pravice za obdobje 2018–2022 in nacionalne strategije za preprečevanje nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter boj proti njima za obdobje 2018–2023; opozarja, da je nasilje nad ženskami in deklicami v Republiki Moldaviji zelo pogosto, saj sta dve od petih žensk po dopolnjenem 15. letu starosti doživeli fizično in/ali spolno nasilje partnerja ali druge osebe; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva k nadaljnjim ukrepom pri izvajanju nacionalne zakonodaje za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej ter k znatnemu povečanju kakovosti storitev za žrtve, pa tudi k večji zaščiti, pomoči in podpori žrtvam kaznivih dejanj, zlasti otrokom, med preiskavami in po sodnih postopkih; prav tako poziva k večji podpori pri ponovnem vključevanju žrtev v družbo; poziva k tesnejšemu sodelovanju med pravosodnimi organi in organi pregona Republike Moldavije in držav članic, da bi zmanjšali čezmejni kriminal, zlasti trgovino z ljudmi in prepovedanimi drogami; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva oblasti, naj zagotovijo pravico do poštenega sojenja in spoštovanje človekovih pravic v prostorih za pridržanje ter poboljševalnih zavodih, pri čemer naj obravnavajo tudi neustrezno zdravstveno oskrbo; v zvezi s tem poudarja potrebo po zagotovitvi varnega okolja za zapornike; poleg tega poziva k ukrepom za preprečitev selektivnega in politično motiviranega pravosodja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ponovno poziva moldavske oblasti, naj zagotovijo, da se bodo vse zahteve tretjih držav za izročitev pregledno obravnavale, sodni postopki pa potekali povsem v skladu z evropskimi načeli in standardi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva k bolj konkretnim ukrepom za izboljšanje pogojev v prostorih za pridržanje in odpravo pridrževanja invalidov v psihiatričnih bolnišnicah proti njihovi volji; poziva k popolni odpravi mučenja in grdega ravnanja v zaporih, ki se izvaja kot pritisk na zaprte ali pridržane politične nasprotnike; |
| --- | --- |

68.

| 69. | priznava ukrepe, sprejete na nacionalni ravni za preprečevanje mučenja in boj proti njemu, vendar poudarja, da je Evropsko sodišče za človekove pravice Republiko Moldavijo večkrat obsodilo zaradi mučenja in grdega ravnanja; zato poziva k ustanovitvi popolnoma neodvisne agencije, ki bo posebej namenjena preiskovanju obtožb o mučenju in drugih kršitvah človekovih pravic, ki naj bi jih zagrešili policija in drugi uradniki organov pregona; |
| --- | --- |

69.

| 70. | je zaskrbljen, ker je v javnih razpravah še vedno prisoten sovražni govor, tudi kadar razpravljajo politiki in verski voditelji ter vodje skupnosti; v zvezi s tem poudarja, da so tarča zlasti ženske in osebe LGBTI+; poziva javne uradnike, naj se vzdržijo sovražnega govora in javno obsodijo sovražni govor, kadar se pojavi, oblasti pa poziva, naj izpopolnijo pravni in institucionalni okvir za boj proti sovražnemu govoru, da bi se z njim spopadli z vsemi razpoložljivimi mehanizmi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opozarja, da je bil osnutek zakona, ki vzpostavlja zakonodajo na podlagi primera Magnitskega, že predstavljen moldavskemu parlamentu; poziva zakonodajni organ, naj nadaljuje obravnavo zakona, saj bi njegovo sprejetje prispevalo k boju proti kršitvam človekovih pravic, korupciji in pranju denarja; |
| --- | --- |

71.

Trgovinsko in gospodarsko sodelovanje

| 72. | meni, da bi morala biti pomoč EU Republiki Moldaviji še naprej namenjena predvsem izboljšanju življenjskega standarda državljanov ter usmerjena na področja, kot so spodbujanje razvoja MSP, pomoč mladim in splošna reforma izobraževalnega ter zdravstvenega sektorja; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja podjetniške pobude, ki so namenjene vzpostavitvi okolja za zagonska podjetja v Moldaviji; vendar priznava, da so potrebne dodatne reforme javnega sektorja in finančna pomoč, da bi ustvarili dodatne zaposlitvene priložnosti, ki bodo mlade in usposobljene delavce spodbudile k vrnitvi v državo izvora; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisijo, naj prispeva k obravnavi gospodarskih izzivov, s katerimi se soočajo mladi v Republiki Moldaviji, z vlaganjem v programe, namenjene mladim in socialnemu podjetništvu, ter s krepitvijo povezav med reformami izobraževalnih sistemov in zahtevami trga dela; poudarja, da je treba vlagati v programe, ki so namenjeni mladim s podeželskih območij, saj je ta kategorija najbolj ranljiva in ima manj socialno-ekonomskih priložnosti kot mladi z mestnih območij; |
| --- | --- |

74.

| 75. | priznava, da je pojav bega možganov, ki ga pogosto povzroča pomanjkanje zaupanja v sodstvo, nepotizem in odsotnost ustreznih reform v državi, resno ogroža moldavsko prihodnost in je zaskrbljen zaradi množičnega izseljevanja moldavskih državljanov, ki še povečuje negativne demografske trende; spodbuja moldavsko vlado, naj začne izvajati dodatne ukrepe, s katerimi bi preprečila ta pojav in se mu zoperstavila, zlasti naj ustvari priložnosti, izboljša pogoje in poveča plače za mlade delavce v matični državi, da bi se po študiju ali usposabljanju v tujini vrnili domov, prav tako pa naj podpre podjetništvo mladih; poziva Komisijo, naj se v svojih programih osredotoči na to vprašanje; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pozdravlja diverzifikacijo moldavskega gospodarstva in občutno povečanje trgovine med Republiko Moldavijo in Unijo, pa tudi dejstvo, da je Unija največja vlagateljica v državi; pozdravlja dejstvo, da je trgovina z Unijo v letu 2018 zajemala 70 % skupnega izvoza Republike Moldavije in 56 % skupne trgovine; pozdravlja nadaljnji napredek na področjih, kot so carinski zakonik, varstvo pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami, izboljšanje sanitarnih in fitosanitarnih standardov ter izboljšanje tržnih pogojev na področjih energije, javnega naročanja in dostopa do financiranja za MSP; |
| --- | --- |

76.

| 77. | spodbuja popolno izvajanje poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini, da bi dodatno okrepili dvostranske trgovinske in naložbene odnose med EU in Republiko Moldavijo, med drugim z odpravo netarifnih ovir za trgovino, olajšanjem dostopa do enotnega trga in napredkom pri vključevanju vanj; opozarja, da je treba v poglobljenem in celovitem sporazumu o prosti trgovini z Republiko Moldavijo spoštovati pravila iz poglavij o trajnostnem razvoju v skladu z mednarodnimi zavezami, zlasti Pariškim sporazumom, in pravila STO; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pozdravlja, da je moldavski parlament kot podlago za državno podeželsko politiko sprejel evropski pristop LEADER; vendar spodbuja Republiko Moldavijo, naj med drugim tudi z namenskimi ukrepi v naslednji nacionalni strategiji za kmetijstvo in razvoj podeželja v celoti izkoristi priložnosti preferencialnega izvoza v Unijo z bolj učinkovito in trajnostno obdelavo kmetijskih zemljišč ter bolj demokratičnim dostopom in uporabo zemljišč, tako da bo proizvajala kmetijske izdelke, s katerimi bo okrepila relativne kmetijske prednosti Republike Moldavije; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pozdravlja regulativno zbliževanje s pravnim redom EU in spodbuja Komisijo, naj moldavskim institucijam in javni upravi pri tem zagotavlja tehnično in finančno pomoč; poudarja, da bi bilo treba s takšno pomočjo izboljšati poznavanje človekovih pravic in načel pravne države, ter poziva moldavske oblasti, naj pospešijo približevanje pridružitvenemu sporazumu/poglobljenemu in celovitemu sporazumu o prosti trgovini, vključno s standardi za zdravje živali in varnost hrane; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozdravlja nacionalno strategijo Digitalna Moldavija 2020, vendar zahteva, naj Komisija zagotovi podporo in pomoč programom ter reformam v zvezi z medijsko in informacijsko pismenostjo, ki bodo odražali sedanjo digitalno dobo, ter nadgradi sektorsko sodelovanje v digitalnem gospodarstvu; poziva Republiko Moldavijo, naj vzpostavi zanesljivo digitalno tržno gospodarstvo, poveča potrebo po napredku na področju odprtih podatkov, razširi krog uporabnikov digitalnih sistemov in poveča dostop državljanov do elektronskih storitev in različnih komunikacijskih rešitev; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisijo, naj podpre naložbe v sektorje s potencialom za razvoj, rast in konkurenčnost v EU, zlasti v treh strateško pomembnih sektorjih (tj. trajnostna energija in podnebje, enotni digitalni trg, kibernetska varnost in promet); |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva moldavsko vlado, naj se osredotoči tudi na družbeno razsežnost trgovine in trajnostnega razvoja, pri tem pa spoštuje in uveljavlja delovne standarde, ratificira in začne v celoti izvajati vse konvencije Mednarodne organizacije dela ter odpravi preostale pomanjkljivosti v sistemu delovnih inšpekcij ter obravnava njegove omejitve in napake, pa tudi težave pravosodnega sistema, ki negativno vplivajo na uveljavljanje delovnih standardov; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva moldavske oblasti, naj sprejmejo in izvajajo politike za ureditev sodelovanja subjektov iz jurisdikcij, ki ne izvajajo mednarodnih standardov preglednosti (offshore jurisdikcije), ali podjetij, ki jih takšne družbe neposredno ali posredno nadzorujejo, v poslovanju z javnimi organi (javna naročila, privatizacija, koncesije in javno-zasebna partnerstva); |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva EU, naj preuči možnost, da bi države, ki so z EU sklenile pridružitveni sporazum/poglobljeni in celoviti sporazum o prosti trgovini, vključili v enotno območje plačil v eurih (SEPA), saj bi imeli državljani od tega koristi, pozitivno pa bi tudi vplivalo na priložnosti za razvoj malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

84.

Energija, okolje in podnebne spremembe

| 85. | poziva moldavsko vlado, naj dodatno reformira energetski sektor, da bi povečala odpornost in preglednost stroškov ter pogodb v sektorju in izboljšala energetsko neodvisnost in učinkovitost, zlasti s povečanjem medsebojne energetske povezanosti z Unijo, diverzifikacijo energetskih virov, vključno z energijo iz obnovljivih virov, ter zmanjšanjem odvisnosti od fosilnih goriv; poudarja, da so vsi ti vidiki izjemno pomembni za okrepitev energetske varnosti države; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pozdravlja ukrepe za okrepitev institucionalne zmogljivosti in neodvisnosti energetskega regulatorja, spodbuja sprejetje nujno potrebnih ukrepov za izvajanje tretjega energetskega svežnja, zlasti na področju zemeljskega plina; ter meni, da je treba zagotoviti popolno skladnost s pravnim redom Energetske skupnosti; predvsem poziva nacionalno agencijo Republike Moldavije za energetsko regulacijo, naj potrdi pravila za trg energije, ki temeljijo na pravični konkurenci, in zagotovi, da jih bodo izpolnjevali vsi udeleženci na trgu, vključno s podjetji v državni lasti; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poudarja, da je pomembno okrepiti infrastrukturno sodelovanje v regiji, tudi z namenom diverzifikacije oskrbe z energijo v Republiki Moldaviji, in izboljšati povezljivost moldavskega energetskega sektorja, hkrati pa zagotoviti okoljsko trajnostnost; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poudarja, kako pomembna je diverzifikacija električnega sistema Republike Moldavije; poziva moldavske oblasti, naj zagotovijo potrebno podporo in sredstva za pravočasno izvedbo projekta medsebojnih povezav električnih sistemov Republike Moldavije in Romunije; |
| --- | --- |

88.

| 89. | spodbuja moldavske oblasti, naj si še naprej prizadevajo izboljšati energetsko varnost države, in pozdravlja da bo plinovod Ungheni–Kišinjev končan do konca leta 2020; prav tako poziva Komisijo, naj vključi Republiko Moldavijo v stresne teste, ki se izvajajo za notranji trg energije; |
| --- | --- |

89.

| 90. | želi pohvaliti dogovor med Republiko Moldavijo, Ukrajino in Romunijo iz decembra 2019, da se omogoči prenos plina v Ukrajino in Moldavijo prek transbalkanskega plinovoda, in akcijski načrt iz februarja 2020, s katerim se bo zagotovila neodvisnost družbe Moldovatransgaz, ki je operater prenosnega sistema; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pozdravlja ukrepe, sprejete za asinhrono povezovanje elektroenergetskega sistema Republike Moldavije z EU prek Romunije, ki je pomemben mejnik pri krepitvi in diverzifikaciji moldavske energetske infrastrukture; poziva oblasti, naj s podporo EU izpolnijo cilj povezave Republike Moldavije z elektroenergetskim omrežjem Romunije do leta 2024; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pozdravlja sveženj Republike Moldavije iz februarja 2019 o podnebju in okolju ter njen nacionalni odziv, s katerim je postala četrta država na svetu, ki je sekretariatu Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) predložila posodobljene nacionalno določene prispevke (NDC2), vključno z višjimi cilji glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov; poziva k okrepljenim prizadevanjem v zvezi z nacionalnimi zavezami glede Pariškega sporazuma iz leta 2015 za boj proti podnebnim spremembam in k vključevanju podnebnih sprememb v vsa področja oblikovanja politik; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva Republiko Moldavijo, naj si še bolj prizadeva za boj proti podnebnim spremembam, zlasti ko gre za ravnanje z odpadki in gospodarjenje z vodo iz reke Nistru, Komisijo pa, naj olajša sodelovanje Republike Moldavije v evropskem zelenem dogovoru in poskrbi, da poglobljeni in celoviti sporazum o prosti trgovini ne bo v nasprotju z okoljskimi cilji in pobudami iz dogovora; |
| --- | --- |

93.

| 94. | se zaveda, da je treba izobraževalni sistem v Republiki Moldaviji še posodobiti in da imajo mladi vse pomembnejšo vlogo na vseh življenjskih področjih, ter poziva EU, naj zagotovi dodatno podporo, zlasti na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja za zadovoljitev potreb trga dela; poudarja, da je treba spodbujati priložnosti za mlade za prostovoljno delo in državljansko udejstvovanje ter okrepiti naložbe v mlade z razširitvijo financiranja za moldavske predstavnike v obstoječih programih mobilnosti, kot so Erasmus+, Ustvarjalna Evropa in Obzorje 2020, ter povečanjem njihove udeležbe v teh programih; |
| --- | --- |

94.

| 95. | spodbuja Komisijo, naj izvede posvetovanje ter pripravi in vzpostavi prilagojene programe za državljane, ki bodo prek spletne platforme za oddajo vlog za sredstva ter poročanje o njihovi porabi omogočale neposreden stik z upravičenci; poziva, naj se pri tem upoštevajo cilji zelenega dogovora in vsakodnevne potrebe državljanov Republike Moldavije; |
| --- | --- |

95.

Institucionalne določbe

| 96. | poudarja, da brez pristne zavzetosti političnih krogov, da reformirajo državo in dejansko začnejo izvajati pridružitveni sporazum z Unijo, ni mogoče doseči resničnega in trajnega napredka; v zvezi s tem spodbuja vse politične akterje in politične sile v državi, naj spodbujajo in razvijajo večstrankarske oblike ter dobroverno sodelovanje pri doseganju strateških ciljev Republike Moldavije ter tako prispevajo h kakovosti demokracije in izboljšanju življenjskih pogojev ljudi; ob upoštevanju tega spodbuja moldavske oblasti, naj prek dialoga Jeana Monneta podprejo dialog med strankami in gradnjo parlamentarnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva vse institucije EU in države članice, naj v tesnem sodelovanju z oblastmi Republike Moldavije moldavske državljane bolje obveščajo o koristih pridružitvenega sporazuma/poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini in pomoči EU; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva Komisijo, naj okrepi delegacijo Evropske unije v Republiki Moldaviji in poglobi spremljanje, okrepi pa naj tudi projektno skupino v Kišinjevu, da bo lahko Republika Moldavija učinkovito obveščala o približevanju zakonodaji EU, preprečevala širjenje dezinformacij in spodbujala pozitivno podobo EU in Republike Moldavije; |
| --- | --- |

98.

o

o o

| 99. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter predsedniku, vladi in parlamentu Republike Moldavije. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 539/2001 z dne 15. marca 2001 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve (UL L 81, 21.3.2001, str. 1).

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0458.

(3)  UL C 118, 8.4.2020, str. 109.

(4)  UL C 356, 4.10.2018, str. 130.

(5)  UL C 334, 19.9.2018, str. 199.

(6)  UL C 11, 12.1.2018, str. 82.

(7)  UL L 165, 27.5.2020, str. 31.

(8)  Direktiva 2014/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o pogojih za vstop in bivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve sezonskih delavcev (UL L 94, 28.3.2014, str. 375).

---

četrtek, 22. oktober 2020

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/152 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/152

---

P9_TA(2020)0282

Prihodnost evropskega izobraževanja v okviru COVID-19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 o prihodnosti evropskega izobraževanja v okviru COVID-19 (2020/2760(RSP))

(2021/C 404/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju člena 14 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 14 Listine o temeljnih pravicah Evropske unije,

| — | ob upoštevanju medinstitucionalne razglasitve evropskega stebra socialnih pravic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalne razglasitve evropskega stebra socialnih pravic (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Vzpostavitev evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020)0625), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Vzpostavitev evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020)0625),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Akcijski načrt za digitalno izobraževanje za obdobje 2021–2027 – Prenovitev izobraževanja in usposabljanja v digitalni dobi (COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Akcijski načrt za digitalno izobraževanje za obdobje 2021–2027 – Prenovitev izobraževanja in usposabljanja v digitalni dobi (COM(2020)0624),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2018 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2018 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (COM(2018)0022),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. novembra 2017 z naslovom Krepitev evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. novembra 2017 z naslovom Krepitev evropske identitete s pomočjo izobraževanja in kulture (COM(2017)0673),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o izobraževanju v digitalni dobi: izzivi, priložnosti in pridobljene izkušnje za oblikovanje politike EU (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o izobraževanju v digitalni dobi: izzivi, priložnosti in pridobljene izkušnje za oblikovanje politike EU (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2018 o posodobitvi izobraževanja v EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2018 o posodobitvi izobraževanja v EU (4),

| — | ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o prihodnosti evropskega izobraževanja v okviru COVID-19 (O-000052/2020 – B9-0020/2020 in O-000053/2020 – B9-0021/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj za Svet in Komisijo o prihodnosti evropskega izobraževanja v okviru COVID-19 (O-000052/2020 – B9-0020/2020 in O-000053/2020 – B9-0021/2020),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za kulturo in izobraževanje,

| A. | ker je v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic dostop do kakovostnega in vključujočega izobraževanja ter vseživljenjskega učenja temeljna človekova pravica in je bistven za pridobivanje in vzdrževanje znanj in spretnosti, polno in dejavno sodelovanje v družbi ter učinkovit dostop do spreminjajočega se trga dela; |
| --- | --- |

A.

ker je v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic dostop do kakovostnega in vključujočega izobraževanja ter vseživljenjskega učenja temeljna človekova pravica in je bistven za pridobivanje in vzdrževanje znanj in spretnosti, polno in dejavno sodelovanje v družbi ter učinkovit dostop do spreminjajočega se trga dela;

| B. | ker je po podatkih Unesca zaprtje ustanov za izobraževanje in usposabljanje na vrhuncu krize zaradi COVID-19 prizadelo 1,6 milijarde učečih se v več kot 190 državah, tj. 94 % svetovnega učečega se prebivalstva; ker vrata teh ustanov za več kot 60 % učečih se po svetu še vedno ostajajo zaprta; ker je katero od oblik učenja na daljavo zagotovilo manj kot 25 % držav z nizkimi dohodki; ker je imelo v najbolj razvitih državah dostop do digitalnega izobraževanja 90 % učencev, kar pomeni, da je bilo še vedno zapostavljenih 10 % učencev (5); |
| --- | --- |

B.

ker je po podatkih Unesca zaprtje ustanov za izobraževanje in usposabljanje na vrhuncu krize zaradi COVID-19 prizadelo 1,6 milijarde učečih se v več kot 190 državah, tj. 94 % svetovnega učečega se prebivalstva; ker vrata teh ustanov za več kot 60 % učečih se po svetu še vedno ostajajo zaprta; ker je katero od oblik učenja na daljavo zagotovilo manj kot 25 % držav z nizkimi dohodki; ker je imelo v najbolj razvitih državah dostop do digitalnega izobraževanja 90 % učencev, kar pomeni, da je bilo še vedno zapostavljenih 10 % učencev (5);

| C. | ker na ravni EU še vedno obstajajo zelo velike razlike, saj v nekaterih državah članicah tudi do 32 % učencev več mesecev ni imelo dostopa do izobraževanja; ker je to pomanjkanje dostopa pri mnogih učečih posledica tega, da nimajo digitalne opreme oziroma ustreznih digitalnih znanj in spretnosti ali da so bili že sicer prikrajšani; ker so se učeči, tudi v primerih, ko so imeli dostop do digitalnega izobraževanja, pogosto morali učiti brez učiteljev, vrstniške podpore ali podpore doma ter včasih v nestabilnem domačem okolju; |
| --- | --- |

C.

ker na ravni EU še vedno obstajajo zelo velike razlike, saj v nekaterih državah članicah tudi do 32 % učencev več mesecev ni imelo dostopa do izobraževanja; ker je to pomanjkanje dostopa pri mnogih učečih posledica tega, da nimajo digitalne opreme oziroma ustreznih digitalnih znanj in spretnosti ali da so bili že sicer prikrajšani; ker so se učeči, tudi v primerih, ko so imeli dostop do digitalnega izobraževanja, pogosto morali učiti brez učiteljev, vrstniške podpore ali podpore doma ter včasih v nestabilnem domačem okolju;

| D. | ker je pandemija COVID-19 verjetno povzročila najhujšo motnjo v svetovnih sistemih izobraževanja in usposabljanja doslej ter grozi, da bo cela generacija učencev prikrajšana za učenje, in utegne uničiti napredek več desetletij; ker bo ta izpad učenja verjetno vodil v nižje dohodke te generacije v prihodnosti in utegne slabo vplivati na rast produktivnosti dela ter konkurenčnost v vsej Uniji; ker se ta generacija sooča z vstopom na trg dela, ki ga je močno prizadela gospodarska kriza zaradi te pandemije; |
| --- | --- |

D.

ker je pandemija COVID-19 verjetno povzročila najhujšo motnjo v svetovnih sistemih izobraževanja in usposabljanja doslej ter grozi, da bo cela generacija učencev prikrajšana za učenje, in utegne uničiti napredek več desetletij; ker bo ta izpad učenja verjetno vodil v nižje dohodke te generacije v prihodnosti in utegne slabo vplivati na rast produktivnosti dela ter konkurenčnost v vsej Uniji; ker se ta generacija sooča z vstopom na trg dela, ki ga je močno prizadela gospodarska kriza zaradi te pandemije;

| E. | ker imajo izobraževalne ustanove veliko širšo družbeno in pastoralno vlogo ter prispevajo k telesnemu in duševnemu zdravju učencev; ker se je pokazalo, da pomanjkanje neposrednih interakcij med učitelji in učenci pogosto vpliva na dobro počutje in duševno zdravje učencev; ker je pandemija izpostavila ključno vlogo učiteljev v izobraževanju in družbi; ker so učitelji in drugo izobraževalno osebje pogosto preobremenjeni, kar kaže na potrebo po večji podpori zanje in večjem priznavanju njihovega dela; |
| --- | --- |

E.

ker imajo izobraževalne ustanove veliko širšo družbeno in pastoralno vlogo ter prispevajo k telesnemu in duševnemu zdravju učencev; ker se je pokazalo, da pomanjkanje neposrednih interakcij med učitelji in učenci pogosto vpliva na dobro počutje in duševno zdravje učencev; ker je pandemija izpostavila ključno vlogo učiteljev v izobraževanju in družbi; ker so učitelji in drugo izobraževalno osebje pogosto preobremenjeni, kar kaže na potrebo po večji podpori zanje in večjem priznavanju njihovega dela;

| F. | ker je ta kriza pospešila digitalni prehod v smeri digitalnega učenja in spodbudila inovacije v izobraževanju, na primer z izboljšanjem možnosti za e-učenje; ker so naložbe v podjetja za učno tehnologijo v zadnjih nekaj letih izboljšale spletno izobraževanje in razširile rešitve za e-učenje; ker imajo partnerstva med podjetji in izobraževalnimi ustanovami svojo vlogo pri spodbujanju inovacij v izobraževalnem sektorju; ker bi morale izobraževalne ustanove na koncu še vedno same odločati o izobraževalnih vsebinah; |
| --- | --- |

F.

ker je ta kriza pospešila digitalni prehod v smeri digitalnega učenja in spodbudila inovacije v izobraževanju, na primer z izboljšanjem možnosti za e-učenje; ker so naložbe v podjetja za učno tehnologijo v zadnjih nekaj letih izboljšale spletno izobraževanje in razširile rešitve za e-učenje; ker imajo partnerstva med podjetji in izobraževalnimi ustanovami svojo vlogo pri spodbujanju inovacij v izobraževalnem sektorju; ker bi morale izobraževalne ustanove na koncu še vedno same odločati o izobraževalnih vsebinah;

| G. | ker so se pri nenadnem prehodu na množično spletno učenje in učenje na daljavo zaradi krize istočasno razkrile velike vrzeli v zasnovi in izvajanju politike digitalnega učenja v Evropski uniji in državah članicah; ker je kriza prav tako pokazala na potrebo po večjem sodelovanju in usklajevanju med državami članicami na področju politik izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

G.

ker so se pri nenadnem prehodu na množično spletno učenje in učenje na daljavo zaradi krize istočasno razkrile velike vrzeli v zasnovi in izvajanju politike digitalnega učenja v Evropski uniji in državah članicah; ker je kriza prav tako pokazala na potrebo po večjem sodelovanju in usklajevanju med državami članicami na področju politik izobraževanja in usposabljanja;

| H. | ker je do digitalnega prehoda prišlo zelo hitro in v razmerah, ko 43 % Evropejcev nima osnovnih digitalnih znanj in spretnosti (6); ker obstaja neposredna korelacija med tem, v kateri državi članici ljudje živijo in kje natančno živijo v tej državi članici, njihovim socialno-ekonomskim statusom, starostjo, dohodkom, stopnjo izobrazbe in zaposlitvijo na eni strani ter stopnjo njihove digitalne pismenosti na drugi strani; ker digitalna preobrazba in uporaba novih tehnologij vplivata na trg dela ter zahtevata višjo raven digitalne pismenosti; |
| --- | --- |

H.

ker je do digitalnega prehoda prišlo zelo hitro in v razmerah, ko 43 % Evropejcev nima osnovnih digitalnih znanj in spretnosti (6); ker obstaja neposredna korelacija med tem, v kateri državi članici ljudje živijo in kje natančno živijo v tej državi članici, njihovim socialno-ekonomskim statusom, starostjo, dohodkom, stopnjo izobrazbe in zaposlitvijo na eni strani ter stopnjo njihove digitalne pismenosti na drugi strani; ker digitalna preobrazba in uporaba novih tehnologij vplivata na trg dela ter zahtevata višjo raven digitalne pismenosti;

| I. | ker je pandemija priložnost za ponovni razmislek o prihodnosti izobraževanja; |
| --- | --- |

I.

ker je pandemija priložnost za ponovni razmislek o prihodnosti izobraževanja;

| J. | ker si Komisija prizadeva do leta 2025 vzpostaviti evropski izobraževalni prostor; |
| --- | --- |

J.

ker si Komisija prizadeva do leta 2025 vzpostaviti evropski izobraževalni prostor;

| K. | ker bi politični dogovor o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, ki ga je dosegel Evropski svet, pomenil korenito zmanjšanje sredstev za vodilne izobraževalne programe, kot je Erasmus+; ker je Parlament večkrat pozval k ambicioznemu proračunu za izobraževalne programe; ker sedanja gospodarska kriza ne bi smela voditi v zmanjšanje javne porabe za izobraževanje; |
| --- | --- |

K.

ker bi politični dogovor o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, ki ga je dosegel Evropski svet, pomenil korenito zmanjšanje sredstev za vodilne izobraževalne programe, kot je Erasmus+; ker je Parlament večkrat pozval k ambicioznemu proračunu za izobraževalne programe; ker sedanja gospodarska kriza ne bi smela voditi v zmanjšanje javne porabe za izobraževanje;

| L. | ker je izobraževalna politika v skladu z načelom subsidiarnosti v izključni pristojnosti držav članic, Unija pa ima podporno in usklajevalno vlogo; |
| --- | --- |

L.

ker je izobraževalna politika v skladu z načelom subsidiarnosti v izključni pristojnosti držav članic, Unija pa ima podporno in usklajevalno vlogo;

| 1. | pozdravlja ustvarjalnost in iznajdljivost ustanov za izobraževanje in usposabljanje, zlasti pedagoških delavcev, ter učencev in staršev pri prilagajanju na spletno učenje in učenje na daljavo, še posebej v luči hitrih sprememb okoliščin in negotovosti; pozdravlja tudi pozitivne zglede državljanov, civilne družbe in ponudnikov neformalnega izobraževanja pri prilagajanju svojih izobraževalnih praks in razvoju pobud, ki so omogočile nadaljevanje učenja; poziva, naj se povečajo prizadevanja za razširitev in izboljšanje prepoznavnosti učinkovitih pobud ter spodbujajo najboljše prakse v vseh sektorjih izobraževanja; poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi platformo za izmenjavo dobrih praks in v zvezi s tem preuči možnosti za nove pobude, kot je ustanovitev evropske spletne univerze; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vseeno poudarja, da se je pri nenadnem digitalnem prehodu v izobraževanju in usposabljanju razkril tudi digitalen razkorak, kar zadeva dostop do digitalne infrastrukture in naprav, kakovost spletnega poučevanja ter znanja in spretnosti učencev, učiteljev in vodij usposabljanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje, da imamo v Evropi še vedno učence in študente, ki nimajo dostopa do digitalnega izobraževanja; ponovno poudarja, da je treba izboljšati povezljivost na evropski ravni, zlasti na podeželskih in oddaljenih območjih, ter povečati dostopnost digitalne opreme; opozarja na najsodobnejše inovacije na področju izobraževalnih računalnikov, tabličnih računalnikov in programske opreme v Evropi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je zaskrbljen zaradi razkoraka v digitalnih znanjih in spretnostih med učitelji in učenci, ki ovira učinkovito digitalno izobraževanje; zato opozarja, da je treba vlagati v priložnosti za izpopolnjevanje in strokovni razvoj učiteljev in vodij usposabljanja po vsej Evropi, da bi poleg njihove digitalne pismenosti zagotovili tudi, da lahko poučujejo digitalne spretnosti; opozarja na pomen mobilnosti učiteljev in – kot ključnega orodja v zvezi s tem – izmenjav znanja ter poziva Komisijo, naj še naprej podpira takšne dejavnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da je kriza v različni meri vplivala na različne sektorje izobraževanja in usposabljanja, tako so se visokošolske ustanove pogosto bolje znašle zaradi obstoječe infrastrukture, virov in izkušenj z digitalnimi orodji; poudarja, da so bile motnje v izobraževanju v zgodnjem otroštvu, šolskem izobraževanju, poklicnem izobraževanju in usposabljanju, izobraževanju odraslih in neformalnem izobraževanju resnejše, in poziva k večjim prizadevanjem za učinkovito učenje na daljavo v teh sektorjih; opozarja, da je v zvezi s tem potrebna ustrezna finančna podpora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj zbere, oceni in objavi podatke iz vseh držav članic o vplivu pandemije na sodelovanje učencev pri izobraževanju na daljavo ter se pri tem še posebej osredotoči na vprašanje, kje niso mogli sodelovati zaradi pomanjkanja digitalnih sredstev; poleg tega poziva Komisijo, naj zbira podatke o digitalnih znanjih in spretnostih učiteljev v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so vrzeli v digitalnem izobraževanju še povečale že obstoječe neenakosti – tako v državah članicah kot tudi med njimi – in nesorazmerno bolj prizadele tiste, ki so že socialno, ekonomsko ali kako drugače prikrajšani, tiste z učnimi težavami in invalide ter pripadnike drugih ranljivih ali manjšinskih skupin; poudarja, da mora biti premostitev tega digitalnega razkoraka nujna prednostna naloga; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poleg tega opozarja na bistveno družbeno vlogo, ki jo imajo šole in druge izobraževalne ustanove, na primer z zagotavljanjem dostopa do rednih obrokov in pastoralne podpore; poudarja negativne učinke ukrepov za omejitev gibanja na duševno zdravje in dobro počutje učencev, ki so se pridružili stresu, povezanemu z ocenjevanjem in izolacijo od vrstnikov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zato pozdravlja prizadevanja pedagoških delavcev in držav članic pri zagotavljanju, da bi se lahko varno in brez COVID-19 spet začel pouk v učilnicah; poziva vse države članice, naj storijo vse potrebno, da bi zagotovile pouk v učilnicah za vse; priznava neizbežen izziv, ki ga predstavlja ponovno odprtje izobraževalnih ustanov, in obžaluje pomanjkanje usklajevanja ali izmenjav najboljših praks na evropski ravni; poziva Komisijo in države članice, naj tesno sodelujejo, da bi čim bolj zmanjšale zdravstvena tveganja za zaposlene in učence ter čim bolj povečale možnosti za nadaljevanje pouka v učilnicah; hkrati meni, da morajo imeti izobraževalne ustanove v primeru ponovne omejitve gibanja na voljo opremo in sredstva za zagotavljanje kakovostnega digitalnega učenja za vse učeče ter obravnavanje duševnega zdravja in dobrega počutja v sodelovanju s starši in drugimi ustreznimi deležniki; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da se socialne in izobrazbene neenakosti pogosto začnejo že v zgodnjem otroštvu in se običajno v odrasli dobi le še poglobijo, saj nižja stopnja izobrazbe po navadi prinaša manj možnosti za zaposlitev, kar posledično zmanjšuje dostop do usposabljanja na delovnem mestu in možnosti za napredovanje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je zaskrbljen zaradi neenakih ravni digitalne nepismenosti, ki jih je izpostavila kriza, saj imajo številni ljudje težave z osnovnim varstvom podatkov na spletu, kibernetsko varnostjo in informacijsko pismenostjo; poudarja, da dezinformacije in lažne novice v zvezi s tem predstavljajo poseben izziv; poudarja, da je pomembno z resničnim vseživljenjskim učenjem poučevati osnove digitalne in informacijske pismenosti, ter izpostavlja potrebo po boljšem dostopu do poučevanja digitalnih znanj in spretnosti za starejše in ljudi iz prikrajšanih skupin; poziva k obsežnim evropskim pobudam za digitalno pismenost, ki naj temeljijo na revidiranem akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da je glavni nauk te krize, da morajo biti vključevanje in enake možnosti, tako z vidika dostopnosti kot z vidika kakovosti, v središču prihodnjih politik Unije na področju izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je kriza pokazala, da je treba v izobraževalno politiko, tako pri načrtovanju kot pri izvajanju, vključiti več deležnikov in ustvarjalcev, tudi učitelje in vodje usposabljanja, učence, ponudnike neformalnega izobraževanja in usposabljanja, starše, podjetja, civilno družbo, sindikate in lokalne organe; opozarja, da učenje poteka v formalnih, neformalnih in priložnostnih okoljih ter da je treba pri načrtovanju politike upoštevati to večplastnost; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je prepričan, da je kriza priložnost za temeljit razmislek o prihodnji usmeritvi politike na področju izobraževanja in usposabljanja in njenem mestu v širšem programu okrevanja po pandemiji; poudarja osrednjo vlogo izobraževanja v zelenem in digitalnem prehodu; opozarja, da evropski zeleni dogovor priznava ključno vlogo šol, izobraževalnih ustanov in univerz pri spodbujanju sprememb; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poleg tega meni, da je napočil čas za ponovni razmislek o učnih načrtih in učnih metodah in njihovo posodobitev, pa tudi za pospešitev sprememb; spodbuja države članice, naj se odločijo za digitalizacijo in inovacije ter na pameten način, ki bo osredotočen na učenca, v svoje sisteme izobraževanja in usposabljanja vključijo nove in porajajoče se tehnologije, kot so umetna inteligenca, blokovne verige, prilagodljive učne rešitve in igre; poudarja, da je treba preučiti vpliv inovativnih tehnologij v izobraževanju in spodbujati primere najboljše prakse na evropski ravni; opozarja na pomen pravnih in etičnih načel, na katerih temelji intelektualna lastnina, povezana z digitalnimi izobraževalnimi vsebinami; poudarja, da bi bilo treba uporabo digitalnih tehnologij vključiti v izobraževanje že od zgodnjega otroštva, in sicer pod ustreznim nadzorom odraslih in strokovnjakov ter ob upoštevanju najvišjih standardov varstva podatkov in avtorskih pravic; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da ni mogoče nadomestiti neposredne interakcije med učitelji in učenci ter da lahko samo pouk v učilnicah učinkovito zagotavlja pridobivanje medosebnih in socialnih spretnosti; zato meni, da mora pouk v učilnici ostati v središču izobraževanja in usposabljanja, četudi bo pandemija verjetno pospešila prehod na bolj hibridni model izobraževanja, ki bo združeval pouk v učilnici z rešitvami e-učenja; opozarja na pomen študij humanističnih ved in meni, da so bistvenega pomena za dopolnjevanje naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter podjetniških spretnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da bi se z boljšim sodelovanjem in usklajevanjem med državami članicami ter ambicioznejšo politiko Unije na področju izobraževanja in usposabljanja učinkovitejše odzvali na krizo zaradi COVID-19, ter poziva Unijo, naj bo v prihodnje bolj dejavna pri usklajevanju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zato poziva Komisijo, naj predlaga drzen politični okvir za prihodnjo evropsko izobraževalno politiko, s preoblikovanjem evropskega izobraževalnega prostora iz ohlapne vizije, ki temelji na širokih načelih, v konkreten delovni program z nizom merljivih ciljev, vključno z uresničitvijo samodejnega vzajemnega priznavanja kvalifikacij, diplom in učnih obdobij v tujini v Uniji najpozneje do leta 2025; poziva Komisijo, naj sprejme podobno drzen pristop k posodobljenemu akcijskemu načrtu za digitalno izobraževanje in preide z nabora različnih ukrepov na celovito strategijo za digitalna znanja in spretnosti ter izobraževanje; vztraja, naj Komisija dejavno vključi Parlament v vse faze oblikovanja politik; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vztraja, da mora prihodnja evropska izobraževalna politika temeljiti na skupnem političnem okviru, ki zagotavlja, da se ustrezne politične pobude, kot so Program znanj in spretnosti za Evropo, evropski izobraževalni prostor, akcijski načrt za digitalno izobraževanje, jamstvo za mlade in jamstvo za otroke, dopolnjujejo in da podpirajo jasne splošne politične cilje; meni, da je treba izobraževalno razsežnost vključiti v dialog z državljani, na primer v okviru prihodnje konference o prihodnosti Evrope; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da je napredek v smeri evropskega visokošolskega prostora občutno večji kot so podobni procesi v drugih izobraževalnih sektorjih; zato poziva Komisijo, naj se bolj osredotoči na druge izobraževalne sektorje, zlasti na predšolsko in šolsko izobraževanje, izobraževanje odraslih ter poklicno izobraževanje in usposabljanje s pristopom vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da je program Erasmus+ glavni instrument financiranja za podporo izgradnji evropskega izobraževalnega prostora; poudarja vrednost orodij, razvitih s podporo programa Erasmus+, za pripravo in izmenjavo učnih virov, na primer prek e-twinninga, ter za razvoj modulov za usposabljanje učiteljev, na primer prek portala School Education Gateway; meni, da bi bilo treba takšna orodja razširiti, bolje financirati in dejavno promovirati v izobraževalni skupnosti, da bi pomembno prispevala k spletnemu poučevanju in učenju; opozarja na svojo podporo programu Erasmus+, da bi mobilnost dopolnjeval, ne pa nadomestil, z virtualnimi orodji za učenje in sodelovanje; opozarja na dragocen prispevek številnih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, povezanih z izobraževanjem, ki jih je predlagal Parlament, ter poziva, naj se uspešni pilotni projekti in pripravljalni ukrepi vključijo v politike in programe; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poleg tega poudarja potencialni prispevek centrov poklicne odličnosti ter pobud DiscoverEU in evropskih univerz k evropskemu izobraževalnemu prostoru; vendar obžaluje, da revidiran predlog Komisije o večletnem finančnem okviru iz maja 2020, ki ga je Evropski svet julija 2020 še dodatno zmanjšal, programu Erasmus+ jemlje finančna sredstva, potrebna za uresničitev teh vodilnih pobud, kar bo neizbežno vplivalo na ključne dele programa, zlasti na razširitev možnosti za učno mobilnost in večjo vključenost programa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da lahko vrsta programov financiranja Unije podpira izobraževalno politiko; poziva Komisijo, naj prednostno obravnava ciljne naložbe v digitalno infrastrukturo in opremo za izobraževalne ustanove in učence, da bi omogočila učenje na daljavo in spletno učenje, s posebnim poudarkom na digitalnih napravah in dostopu do interneta na oddaljenih in podeželskih območjih; poudarja, da bi bilo treba v ta namen uporabiti instrument za povezovanje Evrope, mehanizem za okrevanje in odpornost ter Evropski sklad za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da visokokakovostni izobraževalni sistemi zagotavljajo temelje za globalno konkurenčnost EU, in opozarja, da so za dobro delujoče sisteme izobraževanja in usposabljanja potrebne visoke ravni javnih naložb; v zvezi s tem poudarja, da ambiciozne politike brez ustreznega financiranja niso verodostojne; globoko obžaluje, da so med programi, za katere so bila v političnem dogovoru o naslednjem večletnem finančnem okviru, ki je bil dosežen na julijskem zasedanju Evropskega sveta, zmanjšana proračunska sredstva, še posebej programi, ki podpirajo politike izobraževanja in usposabljanja, zlasti Erasmus+, Obzorje Evropa in Evropski socialni sklad plus; ponovno poziva, naj se proračun za program Erasmus+ potroji v primerjavi z njegovim proračunom v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020; poziva države članice, naj ambiciozno uporabijo sredstva, ki so na voljo v okviru načrta za okrevanje gospodarstva, za spodbujanje naložb v izobraževanje; spodbuja države članice, naj občutno povečajo javno porabo za izobraževanje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  UL C 428, 13.12.2017, str. 10.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(3)  P8_TA(2018)0485

(4)  UL C 28, 27.1.2020, str. 8.

(5)  Brookings Institution; april 2020.

(6)  Indeks digitalnega gospodarstva in družbe 2019.

---

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/157 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/157

---

P9_TA(2020)0283

Obveznosti Komisije na področju vizumske vzajemnosti v skladu s členom 7 Uredbe (EU) 2018/1806

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 o obveznostih Komisije na področju vizumske vzajemnosti v skladu s členom 7 Uredbe (EU) 2018/1806 (2020/2605(RSP))

(2021/C 404/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1806 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so izvzeti iz te obveznosti (1), zlasti njenega člena 7 (v nadaljnjem besedilu: mehanizem vzajemnosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2018/1806 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so izvzeti iz te obveznosti (1), zlasti njenega člena 7 (v nadaljnjem besedilu: mehanizem vzajemnosti),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. marca 2017 o obveznostih Komisije na področju vizumske vzajemnosti v skladu s členom 1(4) Uredbe (ES) št. 539/2001 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. marca 2017 o obveznostih Komisije na področju vizumske vzajemnosti v skladu s členom 1(4) Uredbe (ES) št. 539/2001 (2),

| — | ob upoštevanju sporočil Komisije o stanju nevzajemnosti z dne 12. aprila 2016 (COM(2016)0221), 13. julija 2016 (COM(2016)0481), 21. decembra 2016 (COM(2016)0816), 2. maja 2017 (COM(2017)0227), 20. decembra 2017 (COM(2017)0813), 19. decembra 2018 (COM(2018)0855) in zadnjega sporočila Komisije z dne 23. marca 2020 o stanju v zvezi z nevzajemnostjo na področju vizumske politike (COM(2020)0119), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočil Komisije o stanju nevzajemnosti z dne 12. aprila 2016 (COM(2016)0221), 13. julija 2016 (COM(2016)0481), 21. decembra 2016 (COM(2016)0816), 2. maja 2017 (COM(2017)0227), 20. decembra 2017 (COM(2017)0813), 19. decembra 2018 (COM(2018)0855) in zadnjega sporočila Komisije z dne 23. marca 2020 o stanju v zvezi z nevzajemnostjo na področju vizumske politike (COM(2020)0119),

| — | ob upoštevanju člena 17 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 80, 265 in 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 80, 265 in 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju svoje razprave o obveznostih na področju vizumske vzajemnosti, ki je potekala 19. oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje razprave o obveznostih na področju vizumske vzajemnosti, ki je potekala 19. oktobra 2020,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o obveznostih na področju vizumske vzajemnosti v skladu s členom 7 Uredbe (EU) 2018/1806 (O-000049/2020 – B9-0022/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o obveznostih na področju vizumske vzajemnosti v skladu s členom 7 Uredbe (EU) 2018/1806 (O-000049/2020 – B9-0022/2020),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| A. | ker se vizumska vzajemnost kot eno od meril, na katerih temelji vizumska politika EU, splošno razlaga v smislu, da bi morale za državljane EU pri potovanjih v tretje države veljati enake zahteve kot za državljane teh tretjih držav, ko potujejo v EU; |
| --- | --- |

A.

ker se vizumska vzajemnost kot eno od meril, na katerih temelji vizumska politika EU, splošno razlaga v smislu, da bi morale za državljane EU pri potovanjih v tretje države veljati enake zahteve kot za državljane teh tretjih držav, ko potujejo v EU;

| B. | ker je namen mehanizma vizumske vzajemnosti doseči dejansko vizumsko vzajemnost; ker vizumska politika EU posameznim državam članicam prepoveduje uvedbo vizumske obveznosti za državljane tretjih držav, ki so navedene v Prilogi II k Uredbi (EU) 2018/1806 (države, katerih državljani so izvzeti iz vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje); |
| --- | --- |

B.

ker je namen mehanizma vizumske vzajemnosti doseči dejansko vizumsko vzajemnost; ker vizumska politika EU posameznim državam članicam prepoveduje uvedbo vizumske obveznosti za državljane tretjih držav, ki so navedene v Prilogi II k Uredbi (EU) 2018/1806 (države, katerih državljani so izvzeti iz vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje);

| C. | ker je bil mehanizem vzajemnosti pregledan leta 2013, pri čemer je bil Parlament sozakonodajalec, saj je bilo treba mehanizem prilagoditi začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe in sodni praksi Sodišča Evropske unije glede sekundarne pravne podlage, „da bi se Unija lahko odzvala solidarno v primeru, da bi tretja država s seznama iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 539/2001 za državljane vsaj ene države članice izvajala vizumsko obveznost“ (uvodna izjava 1 Uredbe (EU) št. 1289/2013); |
| --- | --- |

C.

ker je bil mehanizem vzajemnosti pregledan leta 2013, pri čemer je bil Parlament sozakonodajalec, saj je bilo treba mehanizem prilagoditi začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe in sodni praksi Sodišča Evropske unije glede sekundarne pravne podlage, „da bi se Unija lahko odzvala solidarno v primeru, da bi tretja država s seznama iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 539/2001 za državljane vsaj ene države članice izvajala vizumsko obveznost“ (uvodna izjava 1 Uredbe (EU) št. 1289/2013);

| D. | ker mehanizem vzajemnosti določa postopek, ki se prične s stanjem nevzajemnosti in vsebuje točen časovni okvir in ukrepe, ki jih je treba sprejeti, da bi nevzajemnost odpravili; ker se v skladu z logiko mehanizma zoper konkretno tretjo državo izvajajo vse strožji ukrepi, vključno z – v končni fazi – zadržanjem izvzetja iz vizumske obveznosti za vse njene državljane (druga faza uporabe mehanizma vzajemnosti); |
| --- | --- |

D.

ker mehanizem vzajemnosti določa postopek, ki se prične s stanjem nevzajemnosti in vsebuje točen časovni okvir in ukrepe, ki jih je treba sprejeti, da bi nevzajemnost odpravili; ker se v skladu z logiko mehanizma zoper konkretno tretjo državo izvajajo vse strožji ukrepi, vključno z – v končni fazi – zadržanjem izvzetja iz vizumske obveznosti za vse njene državljane (druga faza uporabe mehanizma vzajemnosti);

| E. | ker je sicer zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti za vse državljane tretje države s seznama iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 539/2001 politično zelo občutljivo, hkrati pa ima posledice za države članice, pridružene schengenske države in za vso Unijo, zlasti pa za njihove zunanje odnose in delovanje schengenskega območja na splošno in ker je treba v drugo fazo uporabe mehanizma vzajemnosti ustrezno vključiti Evropski parlament in Svet in je bilo zato na Komisijo preneseno pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z nekaterimi elementi mehanizma vzajemnosti, vključno z zadržanjem izvzetja iz vizumske obveznosti za vse državljane zadevnih tretjih držav; |
| --- | --- |

E.

ker je sicer zadržanje izvzetja iz vizumske obveznosti za vse državljane tretje države s seznama iz Priloge II k Uredbi (ES) št. 539/2001 politično zelo občutljivo, hkrati pa ima posledice za države članice, pridružene schengenske države in za vso Unijo, zlasti pa za njihove zunanje odnose in delovanje schengenskega območja na splošno in ker je treba v drugo fazo uporabe mehanizma vzajemnosti ustrezno vključiti Evropski parlament in Svet in je bilo zato na Komisijo preneseno pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi z nekaterimi elementi mehanizma vzajemnosti, vključno z zadržanjem izvzetja iz vizumske obveznosti za vse državljane zadevnih tretjih držav;

| F. | ker lahko Evropski parlament ali Svet sklene, da bo pooblastilo preklical (člen 290(2)(a) PDEU); |
| --- | --- |

F.

ker lahko Evropski parlament ali Svet sklene, da bo pooblastilo preklical (člen 290(2)(a) PDEU);

| G. | ker delegirani akt lahko začne veljati samo, če Evropski parlament ali Svet v roku, določenem v zakonodajnem aktu, temu ne nasprotuje (člen 290(2)(b) PDEU); |
| --- | --- |

G.

ker delegirani akt lahko začne veljati samo, če Evropski parlament ali Svet v roku, določenem v zakonodajnem aktu, temu ne nasprotuje (člen 290(2)(b) PDEU);

| H. | ker je Komisija pred Sodiščem Evropske unije izpodbijala izbiro delegiranih aktov v drugi fazi uporabe mehanizma in ker je Sodišče menilo, da je bila zakonodajalčeva izbira pravilna (zadeva C-88/14); |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija pred Sodiščem Evropske unije izpodbijala izbiro delegiranih aktov v drugi fazi uporabe mehanizma in ker je Sodišče menilo, da je bila zakonodajalčeva izbira pravilna (zadeva C-88/14);

| I. | ker so tako z mehanizmom Parlamentu in Svetu ter Komisiji nedvoumno dodeljene obveznosti in odgovornosti v različnih fazah mehanizma vzajemnosti; |
| --- | --- |

I.

ker so tako z mehanizmom Parlamentu in Svetu ter Komisiji nedvoumno dodeljene obveznosti in odgovornosti v različnih fazah mehanizma vzajemnosti;

| J. | ker gre v tem primeru za solidarnost med državami članicami EU in institucijami, v kateri Parlament in Svet nimata izrecne pravice do „ustrezne vključenosti [...] v drugi fazi izvajanja mehanizma vzajemnosti“; |
| --- | --- |

J.

ker gre v tem primeru za solidarnost med državami članicami EU in institucijami, v kateri Parlament in Svet nimata izrecne pravice do „ustrezne vključenosti [...] v drugi fazi izvajanja mehanizma vzajemnosti“;

| K. | ker se Komisija ne sme znajti v položaju, v katerem bi lahko zamude in nepripravljenost izvajanja zakonodaje EU oslabile njeno verodostojnost kot varuhinje primarnih pogodb, in jo je treba opozoriti na njene institucionalne in pravne obveznosti; |
| --- | --- |

K.

ker se Komisija ne sme znajti v položaju, v katerem bi lahko zamude in nepripravljenost izvajanja zakonodaje EU oslabile njeno verodostojnost kot varuhinje primarnih pogodb, in jo je treba opozoriti na njene institucionalne in pravne obveznosti;

| 1. | ponovno spominja, da je Komisija pravno zavezana, da v 24 mesecih po datumu objave ustreznega uradnega obvestila, ki se je iztekel 12. aprila 2016, sprejme delegirani akt, s katerim začasno zadrži izvzetje iz vizumske obveznosti za državljane tretjih držav, ki ne odpravijo vizumske obveznosti za državljane nekaterih držav članic EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | na podlagi člena 265 PDEU poziva Komisijo, naj zahtevani delegirani akt sprejme najkasneje v dveh mesecih od datuma sprejetja te resolucije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Evropskemu svetu, Svetu ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL L 303, 28.11.2018, str. 39.

(2)  UL C 263, 25.7.2018, str. 2.

---

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/159 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/159

---

P9_TA(2020)0284

Politika zaposlovanja in socialna politika v euroobmočju leta 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju leta 2020 (2020/2079(INI))

(2021/C 404/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3 in 5 ter člena 6(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3 in 5 ter člena 6(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 4, 6, 9, 145, 148, 149, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 158, 165, 166, 168, 174 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 4, 6, 9, 145, 148, 149, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 158, 165, 166, 168, 174 in 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Evropsko komisijo o boljši pripravi zakonodaje (1),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti naslova IV (Solidarnost), in Direktive 2000/43/ES (direktiva o rasni enakosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti naslova IV (Solidarnost), in Direktive 2000/43/ES (direktiva o rasni enakosti),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti 1., 3., 4., 5., 8., 10. in 13. cilja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti 1., 3., 4., 5., 8., 10. in 13. cilja,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2020/672 z dne 19. maja 2020 o vzpostavitvi evropskega instrumenta za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE) po izbruhu COVID-19 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/559 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 223/2014 glede uvedbe posebnih ukrepov za obravnavanje izbruha COVID-19 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/559 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2020 o spremembi Uredbe (EU) št. 223/2014 glede uvedbe posebnih ukrepov za obravnavanje izbruha COVID-19 (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. aprila 2020 z naslovom Odziv na koronavirus – mobilizacija vseh razpoložljivih sredstev na vse možne načine za zaščito življenj in možnosti preživljanja (COM(2020)0143), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. aprila 2020 z naslovom Odziv na koronavirus – mobilizacija vseh razpoložljivih sredstev na vse možne načine za zaščito življenj in možnosti preživljanja (COM(2020)0143),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/460 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. marca 2020 o spremembi uredb (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 508/2014 glede posebnih ukrepov za mobilizacijo naložb v zdravstvenih sistemih držav članic in v drugih sektorjih njihovih gospodarstev v odziv na izbruh COVID-19 (Naložbena pobuda v odziv na koronavirus) (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. marca 2020 z naslovom Usklajen gospodarski odziv na izbruh virusa COVID-19 (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. marca 2020 z naslovom Usklajen gospodarski odziv na izbruh virusa COVID-19 (COM(2020)0112),

| — | ob upoštevanju tehničnega poročila Skupnega raziskovalnega središča z naslovom The COVID confinement measures and EU labour markets (Ukrepi za zajezitev COVID-19 in trgi dela v EU), objavljenega leta 2020, in zlasti vanj vključene analize najnovejših razpoložljivih dokazov o vzorcih dela na daljavo v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tehničnega poročila Skupnega raziskovalnega središča z naslovom The COVID confinement measures and EU labour markets (Ukrepi za zajezitev COVID-19 in trgi dela v EU), objavljenega leta 2020, in zlasti vanj vključene analize najnovejših razpoložljivih dokazov o vzorcih dela na daljavo v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. junija 2019 z naslovom Poglobitev evropske ekonomske in monetarne unije: pregled stanja štiri leta po objavi poročila petih predsednikov – Prispevek Evropske komisije k vrhu držav euroobmočja 21. junija 2019 (COM(2019)0279), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. junija 2019 z naslovom Poglobitev evropske ekonomske in monetarne unije: pregled stanja štiri leta po objavi poročila petih predsednikov – Prispevek Evropske komisije k vrhu držav euroobmočja 21. junija 2019 (COM(2019)0279),

| — | ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 z naslovom Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila petih predsednikov z dne 22. junija 2015 z naslovom Dokončanje evropske ekonomske in monetarne unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Evropski semester 2020: priporočila za posamezne države (COM(2020)0500), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2020 z naslovom Evropski semester 2020: priporočila za posamezne države (COM(2020)0500),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast (COM(2020)0123) in kasnejšega sklepa Sveta o tem z dne 23. marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne o uporabi splošne odstopne klavzule v okviru Pakta za stabilnost in rast (COM(2020)0123) in kasnejšega sklepa Sveta o tem z dne 23. marca 2020,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 26. februarja 2020 za sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2020)0070), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 26. februarja 2020 za sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2020)0070),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 22. novembra 2017 za sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2017)0677) in stališča Parlamenta z dne 19. aprila 2018 o tej temi (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 22. novembra 2017 za sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2017)0677) in stališča Parlamenta z dne 19. aprila 2018 o tej temi (5),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/1181 z dne 8. julija 2019 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/1181 z dne 8. julija 2019 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. decembra 2019 o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020 (COM(2019)0650), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. decembra 2019 o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020 (COM(2019)0650),

| — | ob upoštevanju predloga skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju z dne 17. decembra 2019 k sporočilu o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020 (COM(2019)0653), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga skupnega poročila Komisije in Sveta o zaposlovanju z dne 17. decembra 2019 k sporočilu o letni strategiji za trajnostno rast za leto 2020 (COM(2019)0653),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 17. decembra 2019 za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (COM(2019)0652), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 17. decembra 2019 za priporočilo Sveta o ekonomski politiki euroobmočja (COM(2019)0652),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. decembra 2019 z naslovom Poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2020 (COM(2019)0651), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 17. decembra 2019 z naslovom Poročilo o mehanizmu opozarjanja za leto 2020 (COM(2019)0651),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2019 o osnutkih proračunskih načrtov za leto 2020: celovita ocena (COM(2019)0900), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2019 o osnutkih proračunskih načrtov za leto 2020: celovita ocena (COM(2019)0900),

| — | ob upoštevanju političnih usmeritev Evropske komisije za obdobje 2019–2024 z naslovom Bolj ambiciozna Unija: Moj načrt za Evropo, ki jo je oblikovala Ursula von der Leyen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju političnih usmeritev Evropske komisije za obdobje 2019–2024 z naslovom Bolj ambiciozna Unija: Moj načrt za Evropo, ki jo je oblikovala Ursula von der Leyen,

| — | ob upoštevanju napovedi predsednice Evropske komisije Ursule von der Leyen v dokumentu Bolj ambiciozna Unija: Moj načrt za Evropo – Politične usmeritve naslednje Evropske komisije za obdobje 2019–2024: „v pomoč vsakemu otroku, ki je v stiski, bom na podlagi predloga Evropskega parlamenta vzpostavila evropsko jamstvo za otroke“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju napovedi predsednice Evropske komisije Ursule von der Leyen v dokumentu Bolj ambiciozna Unija: Moj načrt za Evropo – Politične usmeritve naslednje Evropske komisije za obdobje 2019–2024: „v pomoč vsakemu otroku, ki je v stiski, bom na podlagi predloga Evropskega parlamenta vzpostavila evropsko jamstvo za otroke“,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Vzpostavitev evropskega stebra socialnih pravic (COM(2017)0250) in zlasti načela 11 o pomembnosti podpiranja pravic otroka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Vzpostavitev evropskega stebra socialnih pravic (COM(2017)0250) in zlasti načela 11 o pomembnosti podpiranja pravic otroka,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2020 o demografskih izzivih – pot naprej (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2020 o demografskih izzivih – pot naprej (7),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. junija 2011 o usklajevanju poklicnega in družinskega življenja zaradi demografskih sprememb (11841/11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. junija 2011 o usklajevanju poklicnega in družinskega življenja zaradi demografskih sprememb (11841/11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Pobuda za podporo zaposlenim staršem in oskrbovalcem pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Pobuda za podporo zaposlenim staršem in oskrbovalcem pri usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja (COM(2017)0252),

| — | ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 480/2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8),

| — | ob upoštevanju predloga priporočila Sveta z dne 13. marca 2018 o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite (COM(2018)0132), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga priporočila Sveta z dne 13. marca 2018 o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite (COM(2018)0132),

| — | ob upoštevanju svežnja Komisije za socialne naložbe za leto 2013, ki jih je podrobno opisala v svojem sporočilu Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja Komisije za socialne naložbe za leto 2013, ki jih je podrobno opisala v svojem sporočilu Socialne naložbe za rast in kohezijo – vključno z izvajanjem Evropskega socialnega sklada 2014–2020 (COM(2013)0083),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. aprila 2011 o okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2011)0173) in nadaljnjih poročil o izvajanju in ocenjevanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. aprila 2011 o okviru EU za nacionalne strategije vključevanja Romov do leta 2020 (COM(2011)0173) in nadaljnjih poročil o izvajanju in ocenjevanju,

| — | ob upoštevanju Priporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (9),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev ter razveljavitvi Direktive Sveta 2010/18/EU (10),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Taking stock of the 2013 Recommendation on „Investing in children: breaking the cycle of disadvantage“ (Pregled izvajanja uredbe iz leta 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 26. aprila 2017 z naslovom Taking stock of the 2013 Recommendation on „Investing in children: breaking the cycle of disadvantage“ (Pregled izvajanja uredbe iz leta 2013 z naslovom Vlaganje v otroke: prekinimo krog prikrajšanosti (SWD(2017)0258),

| — | ob upoštevanju strateških prizadevanj Komisije za enakost spolov za obdobje 2016–2019, Evropskega pakta za enakost spolov za obdobje 2011–2020 ter sklepov Sveta o tej temi z dne 7. marca 2011 (11) in Sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateških prizadevanj Komisije za enakost spolov za obdobje 2016–2019, Evropskega pakta za enakost spolov za obdobje 2011–2020 ter sklepov Sveta o tej temi z dne 7. marca 2011 (11) in Sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 29. maja 2013 z naslovom Barcelonski cilji – Razvoj storitev varstva predšolskih otrok v Evropi za trajnostno in vključujočo rast (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 29. maja 2013 z naslovom Barcelonski cilji – Razvoj storitev varstva predšolskih otrok v Evropi za trajnostno in vključujočo rast (COM(2013)0322),

| — | ob upoštevanju barcelonskih ciljev o varstvu otrok iz leta 2002, da bi do leta 2010 zagotovili otroško varstvo za najmanj 90 % predšolskih otrok v starosti od treh let do šoloobvezne starosti ter za najmanj 33 % otrok, mlajših od treh let, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju barcelonskih ciljev o varstvu otrok iz leta 2002, da bi do leta 2010 zagotovili otroško varstvo za najmanj 90 % predšolskih otrok v starosti od treh let do šoloobvezne starosti ter za najmanj 33 % otrok, mlajših od treh let,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2016 z naslovom Jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih: po treh letih izvajanja (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. oktobra 2016 z naslovom Jamstvo za mlade in pobuda za zaposlovanje mladih: po treh letih izvajanja (COM(2016)0646),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Krepitev evropskih naložb za delovna mesta in rast – druga faza Evropskega sklada za strateške naložbe in nov evropski načrt za zunanje naložbe (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Krepitev evropskih naložb za delovna mesta in rast – druga faza Evropskega sklada za strateške naložbe in nov evropski načrt za zunanje naložbe (COM(2016)0581),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo – z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo – z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost (COM(2016)0381),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost (COM(2020)0274),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2016 z naslovom Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. junija 2016 z naslovom Evropska agenda za sodelovalno gospodarstvo (COM(2016)0356),

| — | ob upoštevanju svežnja ukrepov za krožno gospodarstvo (direktive (EU) 2018/849 (12), (EU) 2018/850 (13), (EU) 2018/851 (14) in (EU) 2018/852 (15)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svežnja ukrepov za krožno gospodarstvo (direktive (EU) 2018/849 (12), (EU) 2018/850 (13), (EU) 2018/851 (14) in (EU) 2018/852 (15)),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. junija 2016 z naslovom Evropa spet vlaga – pregled izvajanja naložbenega načrta za Evropo in naslednji koraki (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. junija 2016 z naslovom Evropa spet vlaga – pregled izvajanja naložbenega načrta za Evropo in naslednji koraki (COM(2016)0359),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 16. februarja 2012 z naslovom Agenda za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z dne 16. februarja 2012 z naslovom Agenda za ustrezne, varne in vzdržne pokojnine (COM(2012)0055),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. oktobra 2009 z naslovom Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. oktobra 2009 z naslovom Solidarnost na področju zdravja: zmanjšanje neenakosti na področju zdravja v EU (COM(2009)0567),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2015 o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi (15071/15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 7. decembra 2015 o spodbujanju socialnega gospodarstva kot ključnega gonila gospodarskega in socialnega razvoja v Evropi (15071/15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2019 o politiki zaposlovanja in socialni politiki v euroobmočju (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2019 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2019 (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2019 o evropskem semestru za usklajevanje ekonomskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2019 (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o izobraževanju v digitalni dobi: izzivi, priložnosti in pridobljene izkušnje za oblikovanje politike EU (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. decembra 2018 o izobraževanju v digitalni dobi: izzivi, priložnosti in pridobljene izkušnje za oblikovanje politike EU (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o možnostih za ponovno vključevanje delavcev, ki okrevajo po poškodbi in bolezni, v kakovostno zaposlitev (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o možnostih za ponovno vključevanje delavcev, ki okrevajo po poškodbi in bolezni, v kakovostno zaposlitev (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2017 o boju proti neenakostim kot vzvodu za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2017 o boju proti neenakostim kot vzvodu za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o politikah na področju minimalnega dohodka kot sredstvu za boj proti revščini (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. oktobra 2017 o politikah na področju minimalnega dohodka kot sredstvu za boj proti revščini (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o novem programu znanj in spretnosti za Evropo (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2017 o novem programu znanj in spretnosti za Evropo (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o evropskem stebru socialnih pravic (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o revščini: vidik spola (24),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 2. februarja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 2. februarja 2016 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi evropske platforme za okrepitev sodelovanja pri preprečevanju in odvračanju od dela na črno (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2014–2020 (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2015 o strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2014–2020 (26),

| — | ob upoštevanju pobude OECD in Evropske komisije z naslovom Cikel o zdravstvenem stanju v EU in s tem povezanega poročila o pregledu zdravstva (Health at a glance: Evropa 2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude OECD in Evropske komisije z naslovom Cikel o zdravstvenem stanju v EU in s tem povezanega poročila o pregledu zdravstva (Health at a glance: Evropa 2018),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o ustreznosti pokojnin: sedanja in prihodnja ustreznost prihodkov v starosti v EU, objavljenega 26. aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o ustreznosti pokojnin: sedanja in prihodnja ustreznost prihodkov v starosti v EU, objavljenega 26. aprila 2018,

| — | ob upoštevanja poročila Komisije o staranju prebivalstva za leto 2018 z gospodarskimi in proračunskimi napovedmi za države članice EU (2016–2070), objavljenega 28. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanja poročila Komisije o staranju prebivalstva za leto 2018 z gospodarskimi in proračunskimi napovedmi za države članice EU (2016–2070), objavljenega 28. maja 2018,

| — | ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine in torinskega procesa, ki se je začel izvajati leta 2014 in je namenjen okrepitvi sistema mednarodnih pogodb v okviru Evropske socialne listine v Svetu Evrope in v odnosu tega sistema do prava Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjene Evropske socialne listine in torinskega procesa, ki se je začel izvajati leta 2014 in je namenjen okrepitvi sistema mednarodnih pogodb v okviru Evropske socialne listine v Svetu Evrope in v odnosu tega sistema do prava Evropske unije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o zmanjšanju neenakosti na področju zdravja v EU (27),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o strategiji EU na področju javnega zdravja po pandemiji COVID-19 (28), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2020 o strategiji EU na področju javnega zdravja po pandemiji COVID-19 (28),

| — | ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov iz septembra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije Odboru iz junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepnih ugotovitev Odbora OZN za pravice invalidov iz septembra 2015 o začetnem poročilu Evropske unije Odboru iz junija 2014,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (direktive o enakem obravnavanju) (29) in člena 141 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (1992) o načelu enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (direktive o enakem obravnavanju) (29) in člena 141 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (1992) o načelu enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o enakosti žensk in moških za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o enakosti žensk in moških za leto 2014,

| — | ob upoštevanju strategije EU za mlade za obdobje 2019–2027, ki temelji na resoluciji Sveta z dne 26. novembra 2018, in cilja strategije Evropa 2020, da bi šolski osip zmanjšali na manj kot 10 %, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za mlade za obdobje 2019–2027, ki temelji na resoluciji Sveta z dne 26. novembra 2018, in cilja strategije Evropa 2020, da bi šolski osip zmanjšali na manj kot 10 %,

| — | ob upoštevanju končnega poročila Komisije iz marca 2020 o študiji o izvedljivosti jamstva za otroke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Komisije iz marca 2020 o študiji o izvedljivosti jamstva za otroke,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 5/2017 iz aprila 2017 z naslovom Brezposelnost mladih – ali so politike EU prinesle spremembe? Ocena jamstva za mlade in pobude za zaposlovanje mladih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 5/2017 iz aprila 2017 z naslovom Brezposelnost mladih – ali so politike EU prinesle spremembe? Ocena jamstva za mlade in pobude za zaposlovanje mladih,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Podpiranje zaposlovanja mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo (COM(2020)0276), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. julija 2020 z naslovom Podpiranje zaposlovanja mladih: most do delovnih mest za naslednjo generacijo (COM(2020)0276),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (evropski akt o dostopnosti) (30), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/882 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o zahtevah glede dostopnosti za proizvode in storitve (evropski akt o dostopnosti) (30),

| — | ob upoštevanju gospodarske napovedi Komisije spomladi 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gospodarske napovedi Komisije spomladi 2020,

| — | ob upoštevanju študije Evropske mreže za socialno politiko z naslovom In-work poverty in Europe: A study of national policies (Revščina zaposlenih v Evropi: študija nacionalnih politik), ki je bila objavljena maja 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropske mreže za socialno politiko z naslovom In-work poverty in Europe: A study of national policies (Revščina zaposlenih v Evropi: študija nacionalnih politik), ki je bila objavljena maja 2019,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite iz leta 2018 (14582/18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite iz leta 2018 (14582/18),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1152 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih v Evropski uniji (31), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2019/1152 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o preglednih in predvidljivih delovnih pogojih v Evropski uniji (31),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v času krize zaradi COVID-19 (32), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o evropskem varstvu čezmejnih in sezonskih delavcev v času krize zaradi COVID-19 (32),

| — | ob upoštevanju gospodarskih napovedi Komisije iz poletja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju gospodarskih napovedi Komisije iz poletja 2020,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Identifying Europe's recovery needs (Prepoznavanje potreb Evrope za okrevanje) (SWD(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom Identifying Europe's recovery needs (Prepoznavanje potreb Evrope za okrevanje) (SWD(2020)0098),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, z dne 18. februarja 2020 (6129/20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene, z dne 18. februarja 2020 (6129/20),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0183/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A9-0183/2020),

| A. | ker se je v EU začela najhujša recesija v njeni zgodovini in gospodarske dejavnosti v Evropi nenavadno hitro upadajo; ker naj bi se po gospodarskih napovedih iz poletja 2020 BDP EU v letu 2020 zmanjšal za približno 8,3 %, BDP euroobmočja pa za približno 8,7 %; |
| --- | --- |

A.

ker se je v EU začela najhujša recesija v njeni zgodovini in gospodarske dejavnosti v Evropi nenavadno hitro upadajo; ker naj bi se po gospodarskih napovedih iz poletja 2020 BDP EU v letu 2020 zmanjšal za približno 8,3 %, BDP euroobmočja pa za približno 8,7 %;

| B. | ker je kriza zaradi COVID-19 povzročila simetrični šok, ki vpliva na vse države članice, njen učinek pa je neenakomeren, saj bolj vpliva na več kot 109 milijonov ljudi, ki so že pred pandemijo bili na pragu revščine; ker je kriza močno obremenila sisteme socialne zaščite, da bi ublažili socialne učinke krize in vsem zagotovili dostojne življenjske pogoje ter dostop do osnovnih storitev, kot so zdravstvo, izobraževanje in nastanitev; ker bo kriza zaradi COVID-19 verjetno še poglobila obstoječe neenakosti in potreben bo evropski in usklajen pristop za zagotavljanje socialne in teritorialne kohezije; |
| --- | --- |

B.

ker je kriza zaradi COVID-19 povzročila simetrični šok, ki vpliva na vse države članice, njen učinek pa je neenakomeren, saj bolj vpliva na več kot 109 milijonov ljudi, ki so že pred pandemijo bili na pragu revščine; ker je kriza močno obremenila sisteme socialne zaščite, da bi ublažili socialne učinke krize in vsem zagotovili dostojne življenjske pogoje ter dostop do osnovnih storitev, kot so zdravstvo, izobraževanje in nastanitev; ker bo kriza zaradi COVID-19 verjetno še poglobila obstoječe neenakosti in potreben bo evropski in usklajen pristop za zagotavljanje socialne in teritorialne kohezije;

| C. | ker je s trenutno krizo povezano tudi tveganje povečevanja regionalnih in teritorialnih razlik v državah članicah in med njimi; |
| --- | --- |

C.

ker je s trenutno krizo povezano tudi tveganje povečevanja regionalnih in teritorialnih razlik v državah članicah in med njimi;

| D. | ker je učinkovito usklajevanje evropske ekonomske, socialne in zdravstvene politike z evropskim semestrom ter evropskim stebrom socialnih pravic bistvenega pomena za ublažitev učinkov krize in zagotovitev gospodarsko inovativnega, socialno pravičnega in ekološko odgovornega okrevanja; ker se z večjo vključenostjo Parlamenta okrepi demokratični nadzor nad semestrom; |
| --- | --- |

D.

ker je učinkovito usklajevanje evropske ekonomske, socialne in zdravstvene politike z evropskim semestrom ter evropskim stebrom socialnih pravic bistvenega pomena za ublažitev učinkov krize in zagotovitev gospodarsko inovativnega, socialno pravičnega in ekološko odgovornega okrevanja; ker se z večjo vključenostjo Parlamenta okrepi demokratični nadzor nad semestrom;

| E. | ker je bila s sklepom Sveta z dne 23. marca 2020 aktivirana splošna odstopna klavzula v okviru Pakta za stabilnost in rast, ki omogoča potrebno prožnost, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za podporo gospodarstvom in zdravstvenim sistemom; ker so socialne naložbe nujne za zagotovitev trajnostnega razvoja, izkoreninjenja revščine in vključujoče družbe; |
| --- | --- |

E.

ker je bila s sklepom Sveta z dne 23. marca 2020 aktivirana splošna odstopna klavzula v okviru Pakta za stabilnost in rast, ki omogoča potrebno prožnost, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za podporo gospodarstvom in zdravstvenim sistemom; ker so socialne naložbe nujne za zagotovitev trajnostnega razvoja, izkoreninjenja revščine in vključujoče družbe;

| F. | ker so sistemi socialnega in zdravstvenega varstva zaradi nekaterih političnih odločitev in omejevanja naložb po finančni in gospodarski krizi manj zaščitni in v nekaterih primerih premalo financirani, zaradi česar ne morejo ustrezno zmanjšati revščine in neenakosti in so posledice pandemije v nekaterih državah članicah še hujše; |
| --- | --- |

F.

ker so sistemi socialnega in zdravstvenega varstva zaradi nekaterih političnih odločitev in omejevanja naložb po finančni in gospodarski krizi manj zaščitni in v nekaterih primerih premalo financirani, zaradi česar ne morejo ustrezno zmanjšati revščine in neenakosti in so posledice pandemije v nekaterih državah članicah še hujše;

| G. | ker so za hitro okrevanje potrebni odločni ukrepi in naložbe, ki bi se morali osredotočati na blaženje ekonomskih in socialnih posledic pandemije, ponoven zagon gospodarske dejavnosti, spodbujanje trajnostnega razvoja, zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter izvajanje ciljev Združenih narodov glede trajnostnega razvoja, ciljev zelenega dogovora in Pariškega sporazuma ter načel evropskega stebra socialnih pravic, da bi vzpostavili učinkovitejše in trdnejše socialne države; |
| --- | --- |

G.

ker so za hitro okrevanje potrebni odločni ukrepi in naložbe, ki bi se morali osredotočati na blaženje ekonomskih in socialnih posledic pandemije, ponoven zagon gospodarske dejavnosti, spodbujanje trajnostnega razvoja, zelenega prehoda in digitalne preobrazbe ter izvajanje ciljev Združenih narodov glede trajnostnega razvoja, ciljev zelenega dogovora in Pariškega sporazuma ter načel evropskega stebra socialnih pravic, da bi vzpostavili učinkovitejše in trdnejše socialne države;

| H. | ker bi države članice, da bi izkoristile predlagani mehanizem za okrevanje in odpornost, morale pripraviti načrte za okrevanje in odpornost, priložene nacionalnim programom reform, pri čemer bi morale upoštevati ugotovitve evropskega semestra, pa tudi nacionalne energetske in podnebne načrte ter načrte za pravični prehod, o napredku pri izvajanju teh načrtov pa bi morale poročati v okviru evropskega semestra; ker bi države članice morale pripraviti posebne načrte za socialni napredek z jasnimi cilji, v katerih bi bilo opisano, kam bodo usmerjene socialne naložbe in kako se bodo izvajala načela evropskega stebra socialnih pravic po sprejetju akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic, ki ga je oznanila predsednica Evropske komisije; |
| --- | --- |

H.

ker bi države članice, da bi izkoristile predlagani mehanizem za okrevanje in odpornost, morale pripraviti načrte za okrevanje in odpornost, priložene nacionalnim programom reform, pri čemer bi morale upoštevati ugotovitve evropskega semestra, pa tudi nacionalne energetske in podnebne načrte ter načrte za pravični prehod, o napredku pri izvajanju teh načrtov pa bi morale poročati v okviru evropskega semestra; ker bi države članice morale pripraviti posebne načrte za socialni napredek z jasnimi cilji, v katerih bi bilo opisano, kam bodo usmerjene socialne naložbe in kako se bodo izvajala načela evropskega stebra socialnih pravic po sprejetju akcijskega načrta za evropski steber socialnih pravic, ki ga je oznanila predsednica Evropske komisije;

| I. | ker socialno trajnostne reforme temeljijo na solidarnosti, vključevanju, socialni pravičnosti, pravični porazdelitvi bogastva, enakosti spolov, kakovostnem javnem izobraževalnem sistemu za vse, kakovostnih delovnih mestih in trajnostni rasti – modelu, ki zagotavlja enakost in socialno zaščito, krepi vlogo ranljivih skupin, spodbuja udeležbo in državljanstvo ter izboljšuje življenjski standard vseh; ker so za boj proti revščini in neenakostim ter podporo vključujoči in trajnostni rasti ključni okrepljeni sistemi socialne zaščite; |
| --- | --- |

I.

ker socialno trajnostne reforme temeljijo na solidarnosti, vključevanju, socialni pravičnosti, pravični porazdelitvi bogastva, enakosti spolov, kakovostnem javnem izobraževalnem sistemu za vse, kakovostnih delovnih mestih in trajnostni rasti – modelu, ki zagotavlja enakost in socialno zaščito, krepi vlogo ranljivih skupin, spodbuja udeležbo in državljanstvo ter izboljšuje življenjski standard vseh; ker so za boj proti revščini in neenakostim ter podporo vključujoči in trajnostni rasti ključni okrepljeni sistemi socialne zaščite;

| J. | ker je glede na spremni delovni dokument služb Komisije o prepoznavanju potreb Evrope za okrevanje najnujnejša družbena potreba odpravljanje brezposelnosti; ker Komisija v tem dokumentu ocenjuje, da bo za socialno infrastrukturo potrebna naložba v višini 192 milijard EUR; |
| --- | --- |

J.

ker je glede na spremni delovni dokument služb Komisije o prepoznavanju potreb Evrope za okrevanje najnujnejša družbena potreba odpravljanje brezposelnosti; ker Komisija v tem dokumentu ocenjuje, da bo za socialno infrastrukturo potrebna naložba v višini 192 milijard EUR;

| K. | ker se pričakuje, da se bo stopnja brezposelnosti v euroobmočju povečala s 7,5 % v letu 2019 na približno 9,5 % v letu 2020, pri čemer bodo med državami članicami velike razlike; ker kaže, da bo povečanje stopnje brezposelnosti po sektorjih, spolih ter starostnih in socialno-ekonomskih skupinah neenakomerno; ker nacionalne sheme skrajšanega delovnega časa, subvencije za plače in podpora za podjetja, podprte z evropskimi ukrepi, omogočajo zaščito delovnih mest in v veliki meri ohranitev plač; ker številna delovna mesta srednjeročno ostajajo zelo ogrožena in bodo potrebna znatna prizadevanja za boj proti brezposelnosti; ker bi lahko v prihodnosti take razlike omejili z evropskim sistemom pozavarovanja za primer brezposelnosti, s katerim bi državam članicam pomagali kriti stroške, neposredno povezane z vzpostavljanjem ali podaljševanjem nacionalnih shem skrajšanega delovnega časa; |
| --- | --- |

K.

ker se pričakuje, da se bo stopnja brezposelnosti v euroobmočju povečala s 7,5 % v letu 2019 na približno 9,5 % v letu 2020, pri čemer bodo med državami članicami velike razlike; ker kaže, da bo povečanje stopnje brezposelnosti po sektorjih, spolih ter starostnih in socialno-ekonomskih skupinah neenakomerno; ker nacionalne sheme skrajšanega delovnega časa, subvencije za plače in podpora za podjetja, podprte z evropskimi ukrepi, omogočajo zaščito delovnih mest in v veliki meri ohranitev plač; ker številna delovna mesta srednjeročno ostajajo zelo ogrožena in bodo potrebna znatna prizadevanja za boj proti brezposelnosti; ker bi lahko v prihodnosti take razlike omejili z evropskim sistemom pozavarovanja za primer brezposelnosti, s katerim bi državam članicam pomagali kriti stroške, neposredno povezane z vzpostavljanjem ali podaljševanjem nacionalnih shem skrajšanega delovnega časa;

| L. | ker so se razmere na trgu dela v euroobmočju v prvi polovici leta 2020 zaradi pandemije COVID-19 in ukrepov za njeno zajezitev izjemno poslabšale; ker se za približno štiriodstotnim zmanjšanjem stopnje zaposlenosti v letu 2020 skriva večje zmanjšanje števila opravljenih ur dela, saj so delavci v shemah skrajšanega delovnega časa dejansko brezposelni, za statistične namene pa so prikazani kot zaposleni; ker mora biti človek, da se šteje za brezposelnega, na razpolago na trgu dela, kar med strogimi omejitvami gibanja ni bilo povsod mogoče, prav tako pa so bili od aktivnega iskanja dela odvrnjeni številni ljudje, ki so s trgom dela povezani le ohlapno, zato se niso šteli za brezposelne; |
| --- | --- |

L.

ker so se razmere na trgu dela v euroobmočju v prvi polovici leta 2020 zaradi pandemije COVID-19 in ukrepov za njeno zajezitev izjemno poslabšale; ker se za približno štiriodstotnim zmanjšanjem stopnje zaposlenosti v letu 2020 skriva večje zmanjšanje števila opravljenih ur dela, saj so delavci v shemah skrajšanega delovnega časa dejansko brezposelni, za statistične namene pa so prikazani kot zaposleni; ker mora biti človek, da se šteje za brezposelnega, na razpolago na trgu dela, kar med strogimi omejitvami gibanja ni bilo povsod mogoče, prav tako pa so bili od aktivnega iskanja dela odvrnjeni številni ljudje, ki so s trgom dela povezani le ohlapno, zato se niso šteli za brezposelne;

| M. | ker je breme slabšanja razmer na trgu dela neenakomerno porazdeljeno med kategorijami trga dela; ker so zaposlitev prvi izgubili delavci, ki delajo v prekarnih delovnih pogojih in na podlagi prekarnih pogodb, vključno s pogodbenimi delavci in delavci, zaposlenimi prek agencij za začasno delo; ker pogosto ne morejo uveljavljati svojih pravic, varnost njihove zaposlitve je majhna ali neobstoječa, nimajo socialnega zavarovanja, poleg tega pa se soočajo z večjimi zdravstvenimi in varnostnimi tveganji; ker se je stopnja brezposelnosti mladih povečala bolj kot splošna stopnja brezposelnosti, zaradi zapor pa so bili močno prizadeti tudi samozaposleni; |
| --- | --- |

M.

ker je breme slabšanja razmer na trgu dela neenakomerno porazdeljeno med kategorijami trga dela; ker so zaposlitev prvi izgubili delavci, ki delajo v prekarnih delovnih pogojih in na podlagi prekarnih pogodb, vključno s pogodbenimi delavci in delavci, zaposlenimi prek agencij za začasno delo; ker pogosto ne morejo uveljavljati svojih pravic, varnost njihove zaposlitve je majhna ali neobstoječa, nimajo socialnega zavarovanja, poleg tega pa se soočajo z večjimi zdravstvenimi in varnostnimi tveganji; ker se je stopnja brezposelnosti mladih povečala bolj kot splošna stopnja brezposelnosti, zaradi zapor pa so bili močno prizadeti tudi samozaposleni;

| N. | ker so za reševanje brezposelnosti mladih v prvi vrsti odgovorne države članice, saj prav one oblikujejo in izvajajo regulativne okvire trga dela, sistem izobraževanja in usposabljanja ter aktivno politiko trga dela; |
| --- | --- |

N.

ker so za reševanje brezposelnosti mladih v prvi vrsti odgovorne države članice, saj prav one oblikujejo in izvajajo regulativne okvire trga dela, sistem izobraževanja in usposabljanja ter aktivno politiko trga dela;

| O. | ker se po napovedih iz poletja 2020 pričakuje, da bo vračanje trga dela v stanje, v kakršnem je bil pred pandemijo, upočasnjevalo več dejavnikov, na primer sheme subvencij skrajšanega delovnega časa za omejeno obdobje; ker v primeru dolgotrajnejše šibke gospodarske dejavnosti in glede na vse večje število podjetij, ki bodo predvidoma zmanjšala obseg dejavnosti ali propadla, s shemami ni mogoče v celoti preprečiti, da se stopnja brezposelnosti sčasoma ne bi povečala; ker bi se lahko pokazalo, da se bodo s pričakovanim povečanjem stopnje brezposelnosti po EU zlasti težko spoprijele države članice, kjer je bila ta stopnja že pred pandemijo razmeroma visoka, kjer se pričakuje počasno gospodarsko okrevanje ali kjer trgi dela in mreže socialne varnosti niso dovolj uspešni in učinkoviti; |
| --- | --- |

O.

ker se po napovedih iz poletja 2020 pričakuje, da bo vračanje trga dela v stanje, v kakršnem je bil pred pandemijo, upočasnjevalo več dejavnikov, na primer sheme subvencij skrajšanega delovnega časa za omejeno obdobje; ker v primeru dolgotrajnejše šibke gospodarske dejavnosti in glede na vse večje število podjetij, ki bodo predvidoma zmanjšala obseg dejavnosti ali propadla, s shemami ni mogoče v celoti preprečiti, da se stopnja brezposelnosti sčasoma ne bi povečala; ker bi se lahko pokazalo, da se bodo s pričakovanim povečanjem stopnje brezposelnosti po EU zlasti težko spoprijele države članice, kjer je bila ta stopnja že pred pandemijo razmeroma visoka, kjer se pričakuje počasno gospodarsko okrevanje ali kjer trgi dela in mreže socialne varnosti niso dovolj uspešni in učinkoviti;

| P. | ker je bilo po podatkih Eurostata v EU-28 leta 2018 8,3 milijona podzaposlenih delavcev, zaposlenih s krajšim delovnim časom, 7,6 milijona ljudi, ki so bili na razpolago za delo, a niso aktivno iskali zaposlitve, in še 2,2 milijona iskalcev zaposlitve, ki niso mogli začeti delati v kratkem roku; ker se je leta 2018 v EU-28 skupaj 18,1 milijona ljudi znašlo v položaju, ki je bil na nek način podoben brezposelnosti; |
| --- | --- |

P.

ker je bilo po podatkih Eurostata v EU-28 leta 2018 8,3 milijona podzaposlenih delavcev, zaposlenih s krajšim delovnim časom, 7,6 milijona ljudi, ki so bili na razpolago za delo, a niso aktivno iskali zaposlitve, in še 2,2 milijona iskalcev zaposlitve, ki niso mogli začeti delati v kratkem roku; ker se je leta 2018 v EU-28 skupaj 18,1 milijona ljudi znašlo v položaju, ki je bil na nek način podoben brezposelnosti;

| Q. | ker se je delež delovnih mest s srednje visoko plačo v EU med letoma 2002 in 2018 zmanjšal za 13 odstotnih točk; |
| --- | --- |

Q.

ker se je delež delovnih mest s srednje visoko plačo v EU med letoma 2002 in 2018 zmanjšal za 13 odstotnih točk;

| R. | ker se države članice soočajo s strukturnimi izzivi na trgu dela, kot sta nizka udeležba in neusklajenost med znanji in spretnostmi ter kvalifikacijami; ker narašča potreba po konkretnih ukrepih za vključevanje ali ponovno vključevanje neaktivnih delavcev, da bi izpolnili zahteve na trgu dela; |
| --- | --- |

R.

ker se države članice soočajo s strukturnimi izzivi na trgu dela, kot sta nizka udeležba in neusklajenost med znanji in spretnostmi ter kvalifikacijami; ker narašča potreba po konkretnih ukrepih za vključevanje ali ponovno vključevanje neaktivnih delavcev, da bi izpolnili zahteve na trgu dela;

| S. | ker bo zaradi slabšanja razmer na trgu dela po napovedih prišlo do omejitev višanja plač in oslabitve pogajalske moči delavcev; ker sta socialni dialog in kolektivno pogajanje za delodajalce in sindikate najpomembnejša instrumenta za vzpostavitev poštenih pogojev za plače in delo, močni sistemi kolektivnih pogajanj pa krepijo odpornost držav članic na gospodarske krize; |
| --- | --- |

S.

ker bo zaradi slabšanja razmer na trgu dela po napovedih prišlo do omejitev višanja plač in oslabitve pogajalske moči delavcev; ker sta socialni dialog in kolektivno pogajanje za delodajalce in sindikate najpomembnejša instrumenta za vzpostavitev poštenih pogojev za plače in delo, močni sistemi kolektivnih pogajanj pa krepijo odpornost držav članic na gospodarske krize;

| T. | ker je pravica do kolektivnih pogajanj vprašanje, ki zadeva vse evropske delavce ter močno vpliva na demokracijo in pravno državo, vključno s spoštovanjem temeljnih socialnih pravic in kolektivnih pogajanj; ker so kolektivna pogajanja temeljna evropska pravica, ki so jo evropske institucije v skladu s členom 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah dolžne spoštovati; ker imajo v zvezi s tem politike, ki spoštujejo, spodbujajo in krepijo kolektivna pogajanja in položaj delavcev v sistemu določanja plač, bistveno vlogo pri doseganju visokokakovostnih delovnih pogojev; |
| --- | --- |

T.

ker je pravica do kolektivnih pogajanj vprašanje, ki zadeva vse evropske delavce ter močno vpliva na demokracijo in pravno državo, vključno s spoštovanjem temeljnih socialnih pravic in kolektivnih pogajanj; ker so kolektivna pogajanja temeljna evropska pravica, ki so jo evropske institucije v skladu s členom 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah dolžne spoštovati; ker imajo v zvezi s tem politike, ki spoštujejo, spodbujajo in krepijo kolektivna pogajanja in položaj delavcev v sistemu določanja plač, bistveno vlogo pri doseganju visokokakovostnih delovnih pogojev;

| U. | ker se je obseg kolektivnih pogajanj od leta 2000 zmanjšal v 22 od 27 držav članic; ker je povprečna stopnja članstva v sindikatih v Evropski uniji okoli 23 %, med državami članicami pa so velike razlike, saj stopnje segajo od 74 % do 8 %; |
| --- | --- |

U.

ker se je obseg kolektivnih pogajanj od leta 2000 zmanjšal v 22 od 27 držav članic; ker je povprečna stopnja članstva v sindikatih v Evropski uniji okoli 23 %, med državami članicami pa so velike razlike, saj stopnje segajo od 74 % do 8 %;

| V. | ker lahko plače, ki zagotavljajo dostojen življenjski standard, trdni sistemi kolektivnih pogajanj, demokracija na delovnem mestu, preglednost plač, predvidljive delovne ure, prožne ureditve dela, ustrezna socialna zaščita in naložbe v javne storitve zmanjšajo revščino zaposlenih ter zdravstvene in socialne neenakosti ter ustvarjajo povpraševanje in izboljšajo zdravje ter dobro počutje; |
| --- | --- |

V.

ker lahko plače, ki zagotavljajo dostojen življenjski standard, trdni sistemi kolektivnih pogajanj, demokracija na delovnem mestu, preglednost plač, predvidljive delovne ure, prožne ureditve dela, ustrezna socialna zaščita in naložbe v javne storitve zmanjšajo revščino zaposlenih ter zdravstvene in socialne neenakosti ter ustvarjajo povpraševanje in izboljšajo zdravje ter dobro počutje;

| W. | ker je v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah iz leta 1948 in v Ustavi Mednarodne organizacije dela, ki je bila sprejeta leta 1919, priznano, da je treba delavcem omogočiti, da zaslužijo zajamčeno plačo; ker je dostojna plača po opredelitvi Eurofounda dohodek, ki ga delavec potrebuje za osnoven, vendar družbeno sprejemljiv življenjski standard; ker je minimalna plača v večini držav še vedno pod mejo revščine; |
| --- | --- |

W.

ker je v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah iz leta 1948 in v Ustavi Mednarodne organizacije dela, ki je bila sprejeta leta 1919, priznano, da je treba delavcem omogočiti, da zaslužijo zajamčeno plačo; ker je dostojna plača po opredelitvi Eurofounda dohodek, ki ga delavec potrebuje za osnoven, vendar družbeno sprejemljiv življenjski standard; ker je minimalna plača v večini držav še vedno pod mejo revščine;

| X. | ker bo kriza znatno vplivala na socialne razmere in bo zlasti prizadela ženske, gospodinjstva in družine z nizkimi dohodki, starejše, manjšine ter druge ranljive skupine, kar bo poglobilo neenakosti, prekarnost, revščino, brezposelnost in socialne razlike ter ogrozilo socialne standarde in standarde zaposlovanja v Evropi; ker izguba zaposlitve in revščina najhuje ogrožata med drugim mlade, delavce, ki delajo v prekarnih delovnih pogojih, delavce s pogodbami o zaposlitvi za določen čas, nizkokvalificirane osebe, delavce, ki so neprostovoljno zaposleni s krajšim delovnim časom ali neprostovoljno samozaposleni, ter platformne in migrantske delavce; ker v te ranljive kategorije spadajo številni delavci v kritičnih poklicih, ki so pri odzivanju na pandemijo COVID-19 v prvi liniji; |
| --- | --- |

X.

ker bo kriza znatno vplivala na socialne razmere in bo zlasti prizadela ženske, gospodinjstva in družine z nizkimi dohodki, starejše, manjšine ter druge ranljive skupine, kar bo poglobilo neenakosti, prekarnost, revščino, brezposelnost in socialne razlike ter ogrozilo socialne standarde in standarde zaposlovanja v Evropi; ker izguba zaposlitve in revščina najhuje ogrožata med drugim mlade, delavce, ki delajo v prekarnih delovnih pogojih, delavce s pogodbami o zaposlitvi za določen čas, nizkokvalificirane osebe, delavce, ki so neprostovoljno zaposleni s krajšim delovnim časom ali neprostovoljno samozaposleni, ter platformne in migrantske delavce; ker v te ranljive kategorije spadajo številni delavci v kritičnih poklicih, ki so pri odzivanju na pandemijo COVID-19 v prvi liniji;

| Y. | ker se je v krizi pokazalo, da je vsak delavec ključen in da za delovanje naših družb med omejitvijo gibanja niso zaslužni le zdravstveni delavci, raziskovalci in varnostne sile, ampak v velikem obsegu tudi čistilci, prevozniki, trgovinski blagajniki, negovalci, dostavljavci, delavci v gospodinjstvu, platformni delavci, delavci v klicnih centrih, živilski in kmetijski delavci, ribiči in številni drugi, katerih prispevek je nujno potreben; ker imajo ti delavci prepogosto slabe delovne pogoje in nizke plače, v številnih sektorjih pa gre večinoma za ženske; |
| --- | --- |

Y.

ker se je v krizi pokazalo, da je vsak delavec ključen in da za delovanje naših družb med omejitvijo gibanja niso zaslužni le zdravstveni delavci, raziskovalci in varnostne sile, ampak v velikem obsegu tudi čistilci, prevozniki, trgovinski blagajniki, negovalci, dostavljavci, delavci v gospodinjstvu, platformni delavci, delavci v klicnih centrih, živilski in kmetijski delavci, ribiči in številni drugi, katerih prispevek je nujno potreben; ker imajo ti delavci prepogosto slabe delovne pogoje in nizke plače, v številnih sektorjih pa gre večinoma za ženske;

| Z. | ker še vedno obstajajo razlike v plačah in pokojninah med spoloma in se lahko s krizo zaradi COVID-19 še poglobijo; ker ženske v EU še vedno v povprečju zaslužijo 16 % manj kot moški, razlika v pokojninah med moškimi in ženskami pa je približno 37,2 % v EU; |
| --- | --- |

Z.

ker še vedno obstajajo razlike v plačah in pokojninah med spoloma in se lahko s krizo zaradi COVID-19 še poglobijo; ker ženske v EU še vedno v povprečju zaslužijo 16 % manj kot moški, razlika v pokojninah med moškimi in ženskami pa je približno 37,2 % v EU;

| AA. | ker je diskriminacija na delovnem mestu na podlagi starosti, spola, spolne identitete, invalidnosti, narodnosti ali rase, vere ali prepričanja ali spolne usmerjenosti v EU prepovedana in ker so pri zaposlovanju, delovnih pogojih, napredovanju, plačilu, dostopu do usposabljanja in poklicnih pokojninah vsi ljudje upravičeni do enake obravnave; |
| --- | --- |

AA.

ker je diskriminacija na delovnem mestu na podlagi starosti, spola, spolne identitete, invalidnosti, narodnosti ali rase, vere ali prepričanja ali spolne usmerjenosti v EU prepovedana in ker so pri zaposlovanju, delovnih pogojih, napredovanju, plačilu, dostopu do usposabljanja in poklicnih pokojninah vsi ljudje upravičeni do enake obravnave;

| AB. | ker se bo v naslednjem desetletju po pričakovanjih polarizacija delovnih mest še naprej stopnjevala in se bo povečalo število delovnih mest za višje in nižje kvalificirane delavce; ker se bo ta trend verjetno dodatno okrepil zaradi pandemije; ker je progresivna obdavčitev pogoj za zmanjšanje splošne neenakosti in financiranje dobro delujočih socialnih držav; |
| --- | --- |

AB.

ker se bo v naslednjem desetletju po pričakovanjih polarizacija delovnih mest še naprej stopnjevala in se bo povečalo število delovnih mest za višje in nižje kvalificirane delavce; ker se bo ta trend verjetno dodatno okrepil zaradi pandemije; ker je progresivna obdavčitev pogoj za zmanjšanje splošne neenakosti in financiranje dobro delujočih socialnih držav;

| AC. | ker v svetu dela poteka preobrazba zaradi tehnoloških inovacij, digitalizacije, demografskih sprememb, podnebnih sprememb in globalizacije; ker je poleg tega trenutna kriza izjemno močno vplivala na naše delovne navade; ker sta uporaba digitalnih tehnologij in njihovo spodbujanje na vključujoč način dolgoročno gospodarsko in družbeno koristna in lahko povečata konkurenčnost ter ustvarita zaposlitvene priložnosti, vendar so z njima povezana tudi zelo zahtevna vprašanja, kot so družbena izolacija, digitalna izključenost, povečanje neenakosti, varstvo podatkov, slabšanje zdravja delavcev in delovnih pogojev ter varstvo pravic delavcev; ker se z vlaganjem v digitalna znanja in spretnosti, kvalifikacije ter formalno usposabljanje odraslih povečujejo zaposljivost delavcev, gibanje plač in konkurenčnost podjetij; ker je za soočanje z navedenimi svetovnimi izzivi potreben pravični prehod, tako da ne bo nihče zapostavljen; |
| --- | --- |

AC.

ker v svetu dela poteka preobrazba zaradi tehnoloških inovacij, digitalizacije, demografskih sprememb, podnebnih sprememb in globalizacije; ker je poleg tega trenutna kriza izjemno močno vplivala na naše delovne navade; ker sta uporaba digitalnih tehnologij in njihovo spodbujanje na vključujoč način dolgoročno gospodarsko in družbeno koristna in lahko povečata konkurenčnost ter ustvarita zaposlitvene priložnosti, vendar so z njima povezana tudi zelo zahtevna vprašanja, kot so družbena izolacija, digitalna izključenost, povečanje neenakosti, varstvo podatkov, slabšanje zdravja delavcev in delovnih pogojev ter varstvo pravic delavcev; ker se z vlaganjem v digitalna znanja in spretnosti, kvalifikacije ter formalno usposabljanje odraslih povečujejo zaposljivost delavcev, gibanje plač in konkurenčnost podjetij; ker je za soočanje z navedenimi svetovnimi izzivi potreben pravični prehod, tako da ne bo nihče zapostavljen;

| AD. | ker je prosto gibanje delavcev temeljno načelo Evropske unije in je bistveno za pravilno delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

AD.

ker je prosto gibanje delavcev temeljno načelo Evropske unije in je bistveno za pravilno delovanje notranjega trga;

| AE. | ker izvajanje priporočila EU iz leta 2013 o vlaganju v otroke ni prineslo obljubljenih rezultatov; ker odpravljanje revščine in socialne izključenosti otrok v evropskem semestru ni bilo dovolj prednostno obravnavano in so bila sredstva EU uporabljena manj obsežno in strateško, kot bi bila lahko; ker bi uvedba evropskega jamstva za otroke s konkretnimi cilji lahko bila učinkovito orodje za zagotavljanje političnih zavez držav članic na visoki ravni, da bodo otrokom, zlasti tistim v ranljivem položaju, zagotovile socialne pravice ter se borile proti revščini in socialni izključenosti otrok; |
| --- | --- |

AE.

ker izvajanje priporočila EU iz leta 2013 o vlaganju v otroke ni prineslo obljubljenih rezultatov; ker odpravljanje revščine in socialne izključenosti otrok v evropskem semestru ni bilo dovolj prednostno obravnavano in so bila sredstva EU uporabljena manj obsežno in strateško, kot bi bila lahko; ker bi uvedba evropskega jamstva za otroke s konkretnimi cilji lahko bila učinkovito orodje za zagotavljanje političnih zavez držav članic na visoki ravni, da bodo otrokom, zlasti tistim v ranljivem položaju, zagotovile socialne pravice ter se borile proti revščini in socialni izključenosti otrok;

| AF. | ker neenakosti na področju zdravja izvirajo iz socialnih neenakosti in so zlasti povezane s spolom, stopnjo izobrazbe, zaposlitvijo, dohodkom, bivanjskimi razmerami ter neenakimi možnostmi za zdravstveno oskrbo, preprečevanje bolezni in spodbujanje zdravja; |
| --- | --- |

AF.

ker neenakosti na področju zdravja izvirajo iz socialnih neenakosti in so zlasti povezane s spolom, stopnjo izobrazbe, zaposlitvijo, dohodkom, bivanjskimi razmerami ter neenakimi možnostmi za zdravstveno oskrbo, preprečevanje bolezni in spodbujanje zdravja;

| AG. | ker je treba pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi; |
| --- | --- |

AG.

ker je treba pri opredeljevanju in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije zagotoviti visoko raven varovanja zdravja ljudi;

| AH. | ker obstajajo različne sheme minimalnega dohodka, ki jih uporablja večina držav članic, da bi ljudem na pragu revščine zagotovile varnostno mrežo; |
| --- | --- |

AH.

ker obstajajo različne sheme minimalnega dohodka, ki jih uporablja večina držav članic, da bi ljudem na pragu revščine zagotovile varnostno mrežo;

| AI. | ker se je stopnja brezdomstva v zadnjem desetletju v večini držav članic stalno povečevala; ker je v EU vsako noč brez doma vsaj 700 000 ljudi, kar je 70 % več kot pred desetimi leti; ker se je zaradi COVID-19 pokazalo, da gre pri brezdomstvu tako za socialno krizo kot tudi za krizo javnega zdravja; |
| --- | --- |

AI.

ker se je stopnja brezdomstva v zadnjem desetletju v večini držav članic stalno povečevala; ker je v EU vsako noč brez doma vsaj 700 000 ljudi, kar je 70 % več kot pred desetimi leti; ker se je zaradi COVID-19 pokazalo, da gre pri brezdomstvu tako za socialno krizo kot tudi za krizo javnega zdravja;

| 1. | poziva Komisijo, naj pripravi politično strategijo, ki bo nadomestila strategijo Evropa 2020 s ciljem izkoreninjenja revščine, v njej pa naj ključne instrumente, kot so evropski zeleni dogovor, evropski steber socialnih pravic in evropski semester, poveže z dolgoročnejšo vizijo gospodarstva blaginje ter trajnostnosti našega okolja in socialnih modelov v skladu s cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen s priporočili Komisije za posamezne države za leto 2020; izraža zaskrbljenost, ker so države članice pri šestih od desetih priporočil za posamezne države za leto 2019 dosegle zgolj omejen ali nikakršen napredek, napredek po državah članicah in področjih politike pa je neenakomeren, pri čemer je napredek še posebno počasen pri razširitvi davčne osnove ter pri zdravju in dolgotrajni oskrbi; poudarja, da bi priporočila za posamezne države morala biti skladna z gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi cilji EU; poudarja, da je izvajanje priporočil za posamezne države ključno za spodbujanje socialne vključenosti in izboljšanje socialnih pravic ter doseganje polne in kakovostne zaposlitve ter socialno pravičnega prehoda; zato poziva države članice, naj ne glede na svoje članstvo v euroobmočju bolje izvajajo priporočila, zlasti tista, ki so povezana z zaposlovanjem in socialnimi vprašanji; poudarja, da bi bilo treba v priporočilih za posamezne države upoštevati spoznanja, pridobljena v prejšnji krizi, in se odzvati na gospodarsko in socialno krizo zaradi COVID-19 ter spodbujati urejanje trga dela, okrepiti odpornost naših gospodarskih politik ter podpreti naše javne storitve; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zaskrbljen zaradi uničujočih socialnih posledic krize zaradi COVID-19, zaradi katerih se povečujejo obstoječe neenakosti in nastajajo nove in ki bi lahko ogrozile socialne standarde ter standarde zaposlovanja v Evropi, zlasti za ženske, gospodinjstva in družine z nizkimi dohodki ter ranljive skupine, kot so starejši, invalidi, pripadniki manjšin, begunci in migranti ter delavci, ki so med krizo najbolj izpostavljeni; poudarja, da bo le odločen in usklajen evropski odziv pomagal izravnati socialne posledice sedanje krize ter pokazal, da je EU nepogrešljiv projekt, ki temelji na socialni pravičnosti, solidarnosti in vključevanju; poziva države članice, naj v celoti zaščitijo socialne pravice ljudi, in poudarja, da mora imeti sveženj pomoči pri okrevanju za kohezijo in območja Evrope (REACT-EU) ključno vlogo pri pomoči najbolj prikrajšanim z zagotavljanjem ustreznega financiranja v okviru Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (FEAD), podpiranjem zaposlovanja, zlasti mladih, prek Evropskega socialnega sklada (ESS) in spodbujanjem kohezije v EU, vključno z najbolj oddaljenimi regijami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja odločitev držav članic, da sprožijo splošno odstopno klavzulo, da bi zagotovile večjo prožnost za sprejemanje potrebnih ukrepov za podporo zdravju evropskih državljanov in sistemom civilne zaščite, ohranitev delovnih mest, podporo zanesljivemu okrevanju in stabilizacijo evropskega socialnega tržnega gospodarstva; poziva države članice, naj v celoti izkoristijo to fiskalno prožnost, da bi preprečile in ublažile socialne posledice krize, okrepile sisteme socialnega varstva ter financirale kakovostna delovna mesta, javne storitve, boj proti revščini in zeleni prehod; pozdravlja napoved Komisije, da bo začela obsežno javno posvetovanje z vsemi ustreznimi deležniki, s katerim bi proučila možne smeri razvoja fiskalnih pravil EU; poziva države članice, naj sodelujejo v razpravi, da bi spodbudile trajnostne socialne naložbe, ki pospešujejo rast, in obenem ohranile fiskalno vzdržnost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja pomembnost zdravih in odgovornih proračunskih postopkov in poziva države članice ter Komisijo, naj povečajo naložbe v odziv na zdravstveno krizo, zlasti naložbe v izobraževalne, socialne in zdravstvene sisteme; poudarja, da v evropskem semestru še vedno manjka agenda za spremljanje in obravnavo poglabljanja neenakosti v Evropi; poziva Komisijo, naj zato bolje oceni distribucijski učinek javnih politik ter neravnovesja v zvezi z dohodki in porazdelitvijo bogastva, med drugim tudi s posameznimi poročili o poglobljenem pregledu v primeru odkritja takih neravnovesij, da bi gospodarsko usklajevanje povezali z zaposlovanjem in socialnimi razmerami; poziva Komisijo, naj prouči, kateri kazalniki ekonomske neenakosti bi bili najbolj točni, in spremlja razvoj neenakosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja načrt EU za okrevanje, poimenovan Next Generation EU; poziva k uravnovešenemu pristopu med zelenim in digitalnim prehodom na eni strani ter izobraževalno, socialno in zdravstveno infrastrukturo na drugi; vztraja, da mora biti načrt za okrevanje povsem v skladu z evropskim stebrom socialnih pravic in mora prispevati k doseganju ciljev trajnostnega razvoja in evropskega zelenega dogovora; poziva države članice, naj uporabijo splošno odstopno klavzulo, da bi vlagale v ljudi in sisteme socialnega varstva, ter podprejo podjetja v finančnih težavah, ki so sposobna preživeti, da bi ohranile delovna mesta in plače; poziva k sprejetju posebnih načrtov za socialni napredek, da bi zagotovili učinkovitejše, pravičnejše in močnejše socialne države; zahteva ambiciozen večletni finančni okvir, okrepljen z novimi lastnimi sredstvi, in zavrača vsakršno zmanjšanje financiranja programov, osredotočenih na kohezijo, kot je ESS+; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja pomen izvajanja evropskega stebra socialnih pravic in doseganja ciljev trajnostnega razvoja, tudi v okviru evropskega načrta za okrevanje, da bi vsem zagotovili socialno pravičnost, socialno kohezijo in blaginjo; je zaskrbljen, da so sistemi socialnega varstva v tej krizi pod največjim pritiskom doslej in da se bodo z njimi povezani javnofinančni odhodki eksponentno povečali; poudarja, da morajo naložbena prizadevanja EU v okviru načrta za okrevanje in večletnega finančnega okvira, da bi pospešili okrevanje, spodbujati gospodarsko rast z močno socialno razsežnostjo, zlasti z okrepitvijo sistemov socialnega varstva in naložbami v stabilne sisteme socialne varnosti, zdravstveno varstvo, izobraževanje, stanovanja, zaposlovanje, kulturo, pravosodje ter ustrezne in dostopne javne socialne storitve, da bi se borili proti socialnim posledicam krize in izkoreninili revščino; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja predlog Komisije o instrumentu SURE kot nujnem ukrepu za podporo shem skrajšanega delovnega časa, ki so jih države članice uvedle v zvezi s krizo zaradi COVID-19, s čimer bi se posledično povečale možnosti za likvidnost podjetij, kar je nujno za ponovni zagon gospodarske dejavnosti in ohranitev delovnih mest; se zaveda, da je instrument začasen; zato poziva Komisijo, naj prouči možnost stalnega posebnega instrumenta, ki bo na prošnjo držav članic aktiviran v primeru morebitne krize, ki bi povzročila stalno naraščanje odhodkov za sheme skrajšanega delovnega časa in podobne ukrepe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja zavezo Evropske komisije, da bo Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji uporabila za blažitev učinkov krize zaradi COVID-19 na zaposlovanje; zato poziva države članice, naj Komisiji hitro predložijo zahtevke za financiranje, da bi evropske delavce, ki so izgubili zaposlitev zaradi COVID-19, podprle pri preusposabljanju, prekvalifikaciji in ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo finančno pomoč prejela le podjetja, ki niso registrirana v državah iz Priloge 1 sklepov Sveta o posodobljenem seznamu EU z jurisdikcijami, ki niso pripravljene sodelovati v davčne namene; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da upravičenci spoštujejo temeljne vrednote, določene v pogodbah, in da podjetja, ki prejmejo javno finančno podporo, ščitijo delavce, zagotavljajo dostojne delovne pogoje, spoštujejo sindikate in veljavne kolektivne pogodbe, plačujejo svoj delež davkov in ne izvajajo ponovnega odkupa delnic oziroma delničarjem ne izplačujejo dividend, vodstvenim delavcem pa ne premij; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja osrednjo vlogo pregleda socialnih kazalnikov v evropskem semestru; poziva Komisijo, naj izboljša preglednico, tako da bo odražala vseh 20 načel evropskega stebra socialnih pravic, ter naj oblikuje obvezne socialne cilje, vključno z zmanjšanjem revščine, in metodo za vključitev socialnih vidikov okoljskih in socialnih dejavnikov ter dejavnikov upravljanja; poudarja, da so pomembne tako predhodne kot tudi temeljite naknadne ocene nacionalnih programov reform; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je zaskrbljen, da bo kriza zaradi COVID-19 negativno vplivala na evropski trg dela in povzročila največje izgube delovnih mest doslej, zlasti v strateških sektorjih, kar bo povezano s povečanjem revščine in razlik v življenjskem standardu, ki bo zlasti prizadelo mlade, ženske in delavce na nizkokvalificiranih delovnih mestih, v neformalni ekonomiji in prekarni zaposlitvi; spominja na izjavo predsednice Komisije, da bo predstavila evropski sistem pozavarovanja za primer brezposelnosti; poziva države članice, naj uvedejo ukrepe za ohranitev zaposlitev in spodbujajo prožne delovne ureditve, da bi ohranile delovna mesta; poziva države članice, naj ustrezno vlagajo v učinkovite aktivne politike trga dela, izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje ter v celoti izkoristijo obstoječe in nove instrumente financiranja EU, da bi preprečile dolgotrajno brezposelnost, zlasti v regijah z zelo neugodnimi demografskimi razmerami, kot so podeželska območja; poziva države članice, naj poleg tega ustvarijo nove priložnosti za zaposlitev, tudi z javnimi naložbami in programi zaposlovanja, ter okrepijo vlogo javnih zavodov za zaposlovanje, ki naj bodo posebej osredotočeni na pomoč mladim, invalidom ter osebam, ki so pri vstopu na trg dela diskriminirani; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je zelo zaskrbljen zaradi visoke stopnje brezposelnosti mladih v več državah članicah in nestabilnosti pogodb o zaposlitvi mladih delavcev, zlasti v sektorjih, ki so močno prizadeti zaradi COVID-19; poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za boj proti brezposelnosti mladih, pri čemer naj v celoti izkoristijo obstoječe in nove finančne instrumente, kot sta jamstvo za mlade in Erasmus+; poziva k učinkovitejšemu in bolj vključujočemu jamstvu za mlade, ki bo posebej osredotočeno na kakovostne zaposlitve z dostojnimi plačili, zlasti za tiste, ki so najbolj oddaljeni od trga dela; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se zaradi pandemije COVID-19 ne bo poslabšal položaj skupin, ki so najbolj oddaljene od trga dela, kot so neformalni oskrbovalci, invalidi, ljudje z dolgotrajnimi boleznimi, zdravstvenimi težavami ali resnimi kroničnimi boleznimi, migranti in begunci ter pripadniki etničnih in verskih manjšin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da so mala in srednja podjetja izjemno pomembna za trajnosten in vključujoč razvoj, gospodarsko rast in ustvarjanje delovnih mest v EU; poziva Komisijo in države članice, naj ta podjetja bolj podpirajo ter njim in njihovim zaposlenim pomagajo pri ponovnem zagonu gospodarske dejavnosti in prehodu na bolj digitalno in zeleno gospodarstvo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice, naj aktivno spodbujajo razvoj krožnega in socialnega gospodarstva, podpirajo socialne inovacije in socialna podjetja ter izboljšujejo njihovo trajnostnost in spodbujajo tiste oblike dela, ki ustvarjajo kakovostne zaposlitvene možnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da bi moral biti za ohranjanje in izboljšanje svetovne konkurenčnosti regulativni okvir trga dela v državah članicah jasen, preprost in prožen, obenem pa bi moral ohraniti visoke delovne standarde; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da so za uspešno izvajanje načrta EU za okrevanje potrebni ustrezen socialni dialog na vseh ravneh z dejanskim vključevanjem socialnih partnerjev, okrepitev pravic delavcev in sindikatov ter kolektivna pogajanja in udeležba delavcev, ki so temeljna orodja za demokracijo in vključenost; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo krepitev zmogljivosti socialnih partnerjev, tudi prek ESF+, da bi izboljšali sindikalno gostoto, socialni dialog, kolektivna pogajanja in vključevanje delavcev v poslovanje podjetja, in naj v javnih naročilih spoštujejo kolektivne pogodbe; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo popolno udeležbo socialnih partnerjev pri oblikovanju politik, tudi za evropski semester; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja drugi krog posvetovanj Komisije s socialnimi partnerji o okviru EU za minimalne plače; ugotavlja, da so dostojne plače pomembne za poštene delovne pogoje in uspešno socialno tržno gospodarstvo; poziva države članice, naj vsem delavcem s kolektivnimi pogodbami ali nacionalno zakonodajo zagotovijo dostojne plače nad pragom revščine; meni, da so izboljšana kolektivna pogajanja eden od najboljših načinov za spodbujanje dostojnih plač v EU; poziva Komisijo, naj ugotovi, kaj ovira socialni dialog v EU, in predstavi evropski okvir za minimalne plače, s katerim bi odpravili revščino zaposlenih v skladu z nacionalnimi tradicijami in ob ustreznem spoštovanju avtonomije nacionalnih socialnih partnerjev ter učinkovitih modelov kolektivnih pogajanj; poudarja, da nobena pobuda ne sme škoditi avtonomiji socialnih partnerjev ali določanju plač v sistemih kolektivnih pogajanj; poziva k usklajenemu pristopu na ravni EU, da bi preprečili škodljivo konkurenco na področju stroškov dela in povečali navzgor usmerjeno socialno konvergenco za vse; poleg tega poudarja, da bi morale plače delavcem omogočiti zadovoljevanje njihovih in družinskih potreb ter da bi moral vsak delavec v Uniji prejemati dostojno plačo; poziva Komisijo, naj prouči, kaj bi lahko obsegala dostojna plača in kako naj se jo meri, kar bi lahko socialni partnerji uporabljali kot referenčno orodje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva, naj se vsem delavcem in samozaposlenim zagotovi dostop do javnih in ustreznih pokojnin, ki bodo temeljile na solidarnosti in bodo nad pragom revščine; poziva države članice, naj takoj zagotovijo ustreznost in vzdržnost svojih pokojninskih sistemov; meni, da bi se morale reforme pokojninskega sistema med drugim osredotočati na dejansko upokojitveno starost in odražati trende na trgih dela, rodnost, zdravstvene razmere in stanje bogastva, delovne pogoje in stopnjo ekonomske odvisnosti, spremljati pa bi jih morale strategije aktivnega staranja; meni, da bi bilo treba pri teh reformah upoštevati tudi razmere milijonov delavcev v Evropi, zlasti žensk, mladih in samozaposlenih, ki se soočajo z negotovimi in prekarnimi zaposlitvami, obdobji neželene brezposelnosti in skrajšanim delovnim časom; meni, da bi države članice morale vzpostaviti konstruktiven dialog s socialnimi partnerji in drugimi deležniki ter omogočiti ustrezno postopno uvajanje reform; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj izvede celovito oceno delovnih in zaposlitvenih pogojev izpostavljenih in ključnih delavcev, platformnih delavcev, nestandardnih delavcev in delavcev v prekarnih oblikah zaposlitve, v kateri bodo opredeljeni vzroki njihovih prekarnih razmer, in predstavi evropski regulativni okvir z jasnimi in preprostimi smernicami za zagotovitev ustreznih delovnih ur, dostojnih delovnih pogojev za vse delavce, pravic in splošnega dostopa do socialne zaščite ter naj poveča obseg kolektivnih pogajanj in se bori proti prekarnim pogodbam, navideznim samozaposlitvam, pogodbam brez zagotovljene minimalne delovne obveznosti in zlorabam netipičnih pogodb; poziva Komisijo, naj določi stroge omejitve za sklepanje pogodb s podizvajalci in izboljša standarde socialne zaščite, pa tudi pripravi smernice za preizkušanje zaposlitvenega statusa neodvisnih izvajalcev za preprečevanje navideznih samozaposlitev; poudarja, da bi delavci z začasno ali prožno pogodbeno ureditvijo morali uživati enako raven varstva kot vsi drugi delavci; |
| --- | --- |

21.

| 22. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nestandardni delavci in samozaposleni nimajo ustreznega dostopa do sistemov socialne zaščite ali pa dostopa do njih sploh nimajo; poziva države članice, naj izvajajo ukrepe za reševanje teh vprašanj, zlasti na podlagi priporočila Sveta o dostopu delavcev in samozaposlenih oseb do socialne zaščite, ki je bilo sprejeto 8. novembra 2019; poudarja, da mora biti dostop do socialne zaščite splošen, zlasti v trenutnih težkih razmerah; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je nedavna pandemija pokazala, kako pomembne so digitalne rešitve, zlasti delo na daljavo, ter da je v zvezi z njimi treba oblikovati smernice in predpise na evropski ravni; meni, da lahko ustrezno regulirana prožna ureditev dela, delo na daljavo in delovna mesta, ki niso vezana na lokacijo, v veliki meri pomagajo ohraniti delovna mesta, podprejo boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, prispevajo k zmanjšanju emisij CO2 v zvezi z vsakdanjim prevozom na delo ter izboljšajo zaposlitvene možnosti za invalide in se lahko uporabijo kot orodje za boj proti upadanju prebivalstva na podeželju; zato poziva Komisijo, naj sprejme agendo EU za delo na daljavo, vključno z zakonodajnim okvirom za zagotovitev dostojnih delovnih pogojev, kar med drugim zajema spoštovanje delovnega časa, dopusta, usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja ter pravice do odklopa; poudarja, da je treba posebej upoštevati položaj staršev z otroki, staršev samohranilcev in neformalnih oskrbovalcev, ki stalno skrbijo za vzdrževane sorodnike, saj se je med pandemijo COVID-19 pokazalo, da imajo te skupine največ težav z usklajevanjem dela in družinskega življenja pri delu na daljavo; zato poudarja pomembnost ustreznih rešitev za otroško varstvo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je zaskrbljen zaradi delovnih pogojev in življenjskih razmer sezonskih delavcev in drugih čezmejnih delavcev, zlasti v sektorju z nizkimi plačami; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prenosljivost pravic ter zagotovijo poštene in pravične delovne pogoje za mobilne, obmejne in sezonske delavce; poziva države članice, naj se v celoti zavežejo, da bodo podprle digitalizacijo javnih storitev in s tem spodbudile pravično mobilnost delavcev, zlasti z usklajevanjem sistemov socialne varnosti; zato poziva Komisijo, naj po ustrezni oceni učinka pripravi predlog za digitalno evropsko številko socialnega zavarovanja, s katero bi se lahko tudi vzpostavil nadzorni mehanizem za posameznike in ustrezne organe za zagotavljanje, da je socialno zavarovanje plačano v skladu z obveznostmi; poleg tega meni, da mora imeti vsak delavec celovit pregled na tem, kdo je njegov delodajalec, ter nad svojo plačo, dodatki in delovnimi pravicami, bodisi v skladu s sektorskimi kolektivnimi pogodbami bodisi z nacionalno zakonodajo, kjer je to primerno; poziva tudi k odgovornosti podizvajalcev po vsej EU v nekaterih sektorjih, kot sta kmetijstvo in mesna industrija, zlasti v primeru pogodb o delu na kraju samem, in k jasnim pravilom o sklepanju pogodb s podizvajalci na splošno; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da je pandemija zaradi COVID-19 povzročila več zdravstvenih in varnostnih tveganj za milijone delavcev; pozdravlja zavezo Komisije, da bo izvedla revizijo Direktive 2000/54/ES o bioloških dejavnikih, da bi jo prilagodili globalnim pandemijam in drugim izjemnim okoliščinam in tako delavcem zagotovili celovito zaščito pred tveganji zaradi izpostavljenosti; poziva Komisijo, naj čim prej predstavi nov strateški okvir za zdravje in varnost, direktivo o stresu na delovnem mestu in mišično-kostnih obolenjih, direktivo o duševnem dobrem počutju na delovnem mestu in strategijo EU za duševno zdravje, da bi na delovnih mestih zaščitili vse delavce; poziva, naj se okrepi vloga Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu, da bi spodbujali zdrava in varna delovna mesta po vsej Uniji; poudarja, da se z naložbami v varnost in zdravje na delovnem mestu izboljšata kakovost delovnih mest in dobro počutje delavcev, prispevajo pa tudi k večji produktivnosti in konkurenčnosti evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je zaskrbljen zaradi omejene medgeneracijske družbene mobilnosti in vse večje dohodkovne neenakosti; poudarja, da sta zaradi visokih stopenj neenakosti manjša tudi gospodarska proizvodnja in potencial za trajnostni razvoj; poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo neenakosti in se borijo proti diskriminaciji; poudarja, da bi države članice morale zasnovati svoje nacionalne sisteme davčnih in socialnih prejemkov tako, da bi zmanjševali neenakosti, spodbujali pravičnost, ščitili družine in gospodinjstva ter zagotavljali spodbude za izobraževanje in udeležbo na trgu dela in obenem bili povsem usklajeni s cilji trajnostnega razvoja ter podnebnimi in okoljskimi cilji, opredeljenimi v evropskem zelenem dogovoru; poudarja, da so naložbe v izobraževanje ter znanja in spretnosti, pa tudi bolje oblikovani davčni sistemi in sistemi socialnih prejemkov ključna orodja politike za zmanjševanje neenakosti in spodbujanje enakih možnosti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj izpolni mednarodne pravne obveznosti v zvezi s pravicami otrok, ki so jih države članice (v primerih nekaterih pravic pa tudi EU kot celota) zavezane spoštovati; poziva Komisijo, naj v letu 2020 predstavi jamstvo EU za otroke; poziva, naj se v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 izkoristijo vse priložnosti za vlaganje v otroke in naj se sredstva uporabijo za razvoj potencialne dodane vrednosti jamstva EU za otroke v boju proti revščini, pa tudi proti škodljivim negativnim demografskim trendom v Evropi; zahteva od držav članic, naj pripravijo evropske in nacionalne akcijske načrte, s katerimi bodo otrokom zagotovile dostop do petih ključnih socialnih pravic: dostop do brezplačnega zdravstvenega varstva, brezplačnega izobraževanja, brezplačnega varstva otrok, dostojnega bivališča in ustrezne prehrane; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj čim prej predstavi jamstvo EU za otroke na podlagi pristopa s tremi stebri iz priporočila Komisije iz leta 2013 o vlaganju v otroke, celovito in povezano strategijo EU za boj proti revščini, ki bo temeljila na pravicah in v kateri bo določen cilj zmanjšanja revščine, ter okvir EU za nacionalne strategije za brezdomstvo s sprejetjem načela, da je bivališče na prvem mestu, pa tudi strateški okvir EU za Rome za obdobje po letu 2020 s konkretnimi cilji in nacionalnim financiranjem; poziva Komisijo, naj poleg tega opravi primerjalno študijo o različnih sistemih minimalnega dohodka v državah članicah, ki zagotavljajo minimalno raven socialne zaščite in varnostno mrežo za ljudi v stiski, ter izpostavi primere dobre prakse za pripravo okvira v zvezi s tem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je samodejna stabilizacija pomembna razsežnost sistemov socialnega varstva za ublažitev socialnih pretresov, ki jih povzročajo zunanji učinki, kot je recesija; zato poziva države članice, naj uvedejo politike za ponovno vzpostavitev varnosti zaposlitve z zagotavljanjem zaščite vsem vrstam delavcev, tudi v primerih odpuščanj; prav tako poziva države članice, naj v skladu s priporočilom Mednarodne organizacije dela št. 202, v katerem so določene minimalne ravni socialne zaščite, zagotovijo in povečajo naložbe v sisteme socialne zaščite, da bi zagotovile njihovo učinkovitost pri preprečevanju in odpravljanju revščine in neenakosti ter hkrati omogočile njihovo vzdržnost; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja izredne ukrepe za preprečevanje in obravnavo brezdomstva, ki so jih med pandemijo COVID-19 sprejele številne države članice, tako da so ustavile prisilne izselitve in zagotovile začasne nastanitve; poziva države članice, naj zagotovijo dostop do nastanitev in trajnostne, proaktivne in reaktivne rešitve, da bi brezdomstvo do leta 2030 izkoreninili; poziva Komisijo in države članice, naj zbirajo boljše in bolj usklajene podatke o brezdomstvu in to vprašanje vključijo v vse ustrezne politike; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo posebne predloge za zagotavljanje pravičnega prehoda na področju izboljšanja energijske učinkovitosti stavb in ustrezno obravnavajo energijsko revščino v povezavi s cilji in načeli zelenega dogovora; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je preglednost plač ključna za preprečevanje nepravične plačne vrzeli in diskriminacije; zato pozdravlja namero Komisije, da uvede zavezujoče ukrepe za preglednost plač, ki bi morali vključevati indeks enakega plačila za enako delo za moške in ženske ter v celoti spoštovati avtonomijo nacionalnih socialnih partnerjev; zato poziva k hitremu sprejetju teh ukrepov, da bi odpravili razlike v plačah in pokojninah moških in žensk ter preprečili dodatne neenakosti in diskriminacijo na podlagi spola na trgu dela; ponavlja, da je treba enakost spolov vključiti v vsa proračunska in politična področja; poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo podjetništvo žensk in jim olajšajo dostop do financiranja; poziva države članice, naj v Svetu nadaljujejo pogajanja glede direktive o zastopanosti žensk v upravnih odborih družb; poziva k boljšemu vključevanju materinskega in starševskega dopusta v pokojninske pravice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | je zaskrbljen zaradi vse večje diskriminacije in rasizma v Evropi; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo izvajanje protidiskriminacijske zakonodaje, politike in prakse, in odpravijo strukturno diskriminacijo manjšin pri dostopu do zaposlovanja in na delovnem mestu; poziva Komisijo, naj predstavi sporočilo o smernicah za preprečevanje segregacije manjšin, vključno z etničnimi manjšinami, na trgu dela in standardih za politike zaposlovanja brez diskriminacije za države članice in delodajalce, vključno s priporočili za sprejetje načrtov za enakost na ravni podjetij in v sektorskih kolektivnih pogodbah ter za ustanovitev delovnih skupin za raznolikost na delovnih mestih, ki bi se borile proti stereotipom, predsodkom in negativnemu odnosu ter preprečevale diskriminacijo pri zaposlovanju, napredovanju, plačilih in dostopu do usposabljanja; poudarja, da bi se ti akcijski načrti za enakost morali uporabljati tudi za spodbujanje etnične in kulturne raznolikosti na delovnih mestih, pripravo notranjih predpisov proti rasizmu, povezani diskriminaciji in nadlegovanju na delovnem mestu ter za spremljanje in pregledovanje zaposlovanja, napredovanja in zadrževanja delovne sile po načelu enakosti, da bi odkrili prakse neposredne ali posredne diskriminacije in sprejeli korektivne ukrepe za zmanjšanje neenakosti na vseh teh področjih; poziva, naj ti akcijski načrti za enakost vključujejo zbiranje podatkov o enakosti ob spoštovanju standardov zasebnosti ter temeljnih pravic; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja, da se je treba boriti proti diskriminaciji na trgu dela na podlagi starosti, tudi z ozaveščanjem o Direktivi Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu ter z zagotavljanjem dostopa do priložnosti za vseživljenjsko učenje v ustrezno prilagojenih tečajih in usposabljanju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice, naj zagotovijo dostopne in cenovno ugodne kakovostne storitve otroškega varstva in predšolske vzgoje ter socialne storitve in storitve kratkotrajne in dolgotrajne oskrbe, tudi starejših in invalidov, da bi ženskam olajšali samostojno življenje ter udeležbo na trgu dela; poziva države članice, naj začnejo hitro in v celoti izvajati direktivo o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja staršev in oskrbovalcev; poziva k oblikovanju okvira EU za storitve oskrbe, da bi določili minimalne standarde in smernice za kakovost; |
| --- | --- |

35.

| 36. | se zaveda ključne vloge evropskih oskrbovalcev med pandemijo; poziva k evropski strategiji za oskrbovalce, da se v tem sektorju zagotovi pravična mobilnost delovne sile in izboljšajo delovni pogoji za oskrbovalce; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opozarja, da je kriza zaradi pandemije COVID-19 poslabšala življenjski standard invalidov; poziva Komisijo, naj na podlagi posvetovanj z invalidi ter družinskimi člani in organizacijami, ki jih predstavljajo, pripravi celovito in dolgoročno strategijo EU o invalidnosti za obdobje po letu 2020; poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za blaženje posledic krize v skladu s Konvencijo ZN o pravicah invalidov, da bi zagotovili varstvo pravic invalidov, njihovo popolno in dejansko sodelovanje in vključenost v družbo ter njihove enake priložnosti in nediskriminatoren dostop do blaga, storitev in prostočasnih dejavnosti; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo prizadevanja za zagotovitev dostopa do trga dela za invalide, tako da s priložnostmi, ki jih ponuja digitalno delo, odpravijo ovire ter pripravijo spodbude za njihovo zaposlovanje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je zaskrbljen, ker delež mladih, ki zgodaj opustijo šolanje, stagnira, zlasti pripadnikov marginaliziranih skupin, delež slabih učencev pa vse bolj narašča; poudarja, da so vrzeli v osnovni matematični in bralni pismenosti ter digitalnih znanjih in spretnostih resne ovire za pomembno udeležbo v družbi in na trgu dela; poziva države članice, naj vsem zagotovijo visokokakovostno, dostopno in vključujoče izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje; poziva Komisijo in države članice, naj čim več vlagajo v visokokakovostno izobraževanje ter poklicno izobraževanje in usposabljanje s prilagojeno podporo, okrepijo ukrepe za prekvalifikacijo in preusposabljanje, vključno z digitalnimi kompetencami, ter spodbujajo vseživljenjsko učenje, da bi delovni sili omogočile prilagajanje na spreminjajoče se potrebe trga dela; poudarja, da na učne rezultate negativno vplivajo socialna izključenost, diskriminacija, stereotipiziranje, revščina in segregacija, s katerimi se je treba tudi spoprijeti; poziva Komisijo, naj izvede celovito analizo dejavnikov, ki so vzrok za zgodnje opuščanje šolanja, vključno s socialnimi vidiki, in na njeni podlagi predstavi predlog za reševanje problema; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da lahko usklajevanje med kvalifikacijami ter znanji in spretnostmi na eni strani ter zaposlitvenimi možnostmi na drugi ter hitro priznavanje in boljše potrjevanje poklicnih kvalifikacij v EU prispevajo k oblikovanju konkurenčnega evropskega trga dela, k temu cilju pa prispeva tudi tesnejše sodelovanje med izobraževalnimi sistemi in podjetji; poziva države članice, naj na področju izobraževanja kar najbolj izkoristijo digitalne rešitve, pri tem pa upoštevajo hiter razvoj tehnologije in prihodnje potrebe na trgu dela; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da se s kvalifikacijami in potrjenimi kompetencami poveča dodana vrednost delavca, zato se njegov položaj na trgu dela izboljša, poleg tega pa jih je pri prehodih na trgu dela mogoče prenesti; poziva, naj bo javna politika o znanjih in spretnostih usmerjena v potrjevanje in vrednotenje kvalifikacij in kompetenc; poudarja, da bi morala podjetja, ki imajo za izpopolnjevanje delavcev dostop do javnih sredstev, v dogovoru s predstavniki delavcev vzpostaviti sisteme nadomestil na podlagi znanj in spretnosti, saj bi s tem zagotovili donos od teh javnih naložb; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja posodobljen program znanj in spretnosti za Evropo, ki naj bi izpolnil potrebe glede znanj in spretnosti in nas pripravil na prihodnje izzive na trgu dela v EU, v družbi ter med ekološkim in digitalnim prehodom; poudarja, da se bo s podpiranjem primernih znanj in spretnosti, zlasti digitalnih, izboljšala produktivnost, kar bo olajšalo ekološki in digitalni prehod na bolj zeleno in pametnejše gospodarstvo; poziva države članice, naj obravnavajo digitalizacijo, avtomatizacijo, pomanjkanje in neusklajenost znanj in spretnosti ter digitalno izključenost; poudarja, da je posebno pozornost treba posvetiti mladim, dolgotrajno brezposelnim, žrtvam nasilja zaradi spola, invalidom, Romom in drugim skupinam, ki jim grozi diskriminacija; poudarja, da je treba v skladu z načeli jamstva za mlade nujno sprejeti jamstvo za znanja in spretnosti, tako da bodo vsi Evropejci imeli dobre možnosti za kakovostno izpopolnjevanje in prekvalifikacijo; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je treba obravnavati socialne, ekonomske in okoljske dejavnike zdravja; poziva, naj se na podlagi načel solidarnostni, nediskriminacije, strateške avtonomije in sodelovanja vzpostavi evropska zdravstvena unija, izvaja stresno testiranje zdravstvenih sistemov EU, uvedejo minimalni standardi kakovostnega zdravstvenega varstva in vzpostavi evropski mehanizem za odzivanje na zdravstvene razmere ter okrepijo zdravstvene agencije EU in zmogljivosti civilne zaščite, da bo pri opredelitvi in izvajanju vseh politik in dejavnosti Unije v središču skrb za javno zdravje, kot je zapisano v Pogodbi, in se bo za vse ustrezne politike pripravila sistematična ocena učinka na zdravje, posebna pozornost pa namenila zagotavljanju zdravstvenega varstva in oskrbe starejšim; poziva države članice, naj vsem zagotovijo dostop do visokokakovostnega in dostopnega zdravstvenega varstva, osredotočenega na ljudi, vključno z učinkovito in dobro financirano splošno preventivno oskrbo in spodbujanjem zdravja; pozdravlja dejstvo, da se je na področju zdravstvenega varstva proces evropskega semestra preusmeril z varčevanja na uspešnost sistema zdravstvenega varstva; poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja za boj proti neenakostim na področju zdravja v državah članicah EU in med njimi, pripravi skupne kazalnike in metodologije za spremljanje zdravja in uspešnosti sistemov zdravstvenega varstva z namenom zmanjšanja neenakosti ter prepoznavanja in prednostne obravnave področij, kjer so potrebne izboljšave in večje financiranje; meni, da bi morala Komisija oceniti učinkovitost ukrepov, da bi zmanjšala neenakosti na področju zdravja, ki so posledica politik, ob upoštevanju socialnih in ekonomskih dejavnikov ter okoljskega tveganja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ponovno poudarja, da so pravna država, vključno z neodvisnimi in učinkovitimi pravosodnimi sistemi, kakovostne javne uprave, javna naročila in trdni protikorupcijski okviri pomembna podlaga za zdravo poslovno okolje, delujoče trge dela in ustrezno rabo sredstev EU; poudarja, da bi morala biti zato ocena pravne države in učinkovitosti pravosodnega sistema še naprej vključena v evropski semester; poziva države članice, naj ratificirajo spremenjeno Evropsko socialno listino; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

(2)  UL L 159, 20.5.2020, str. 1.

(3)  UL L 130, 24.4.2020, str. 7.

(4)  UL L 99, 31.3.2020, str. 5.

(5)  UL C 390, 18.11.2019, str. 196.

(6)  UL L 185, 11.7.2019, str. 44.

(7)  UL C 205, 19.6.2020, str. 3.

(8)  UL L 138, 13.5.2014, str. 5.

(9)  UL L 307, 18.11.2008, str. 11.

(10)  UL L 188, 12.7.2019, str. 79.

(11)  UL C 155, 25.5.2011, str. 10.

(12)  UL L 150, 14.6.2018, str. 93.

(13)  UL L 150, 14.6.2018, str. 100.

(14)  UL L 150, 14.6.2018, str. 109.

(15)  UL L 150, 14.6.2018, str. 141.

(16)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0033.

(17)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0202.

(18)  UL C 134, 24.4.2020, str. 16.

(19)  UL C 433, 23.12.2019, str. 9.

(20)  UL C 356, 4.10.2018, str. 89.

(21)  UL C 346, 27.9.2018, str. 156.

(22)  UL C 337, 20.9.2018, str. 135.

(23)  UL C 242, 10.7.2018, str. 24.

(24)  UL C 76, 28.2.2018, str. 93.

(25)  UL C 35, 31.1.2018, str. 157.

(26)  UL C 366, 27.10.2017, str. 117.

(27)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 25.

(28)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0205.

(29)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(30)  UL L 151, 7.6.2019, str. 70.

(31)  UL L 186, 11.7.2019, str. 105.

(32)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0176.

---

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/175 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/175

---

P9_TA(2020)0285

Krčenje gozdov

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2020 s priporočili Komisiji o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU (2020/2006(INL))

(2021/C 404/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Akcijski načrt EU za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT) – predlog akcijskega načrta EU z dne 21. maja 2003 (COM(2003)0251), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Akcijski načrt EU za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT) – predlog akcijskega načrta EU z dne 21. maja 2003 (COM(2003)0251),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (uredba EU o lesu) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (uredba EU o lesu) (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o oblikovanju instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (3),

| — | ob upoštevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja 2030, zlasti cilja 12 o odgovorni porabi in proizvodnji, in cilja 15 o zaščiti, obnovi in spodbujanju trajnostnega izkoriščanja kopenskih ekosistemov, trajnostnem gospodarjenju z gozdovi, boju proti dezertifikaciji, zaustavitvi degradacije tal in odpravi njenih posledic ter zaustavitvi upadanja biotske raznovrstnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev OZN glede trajnostnega razvoja 2030, zlasti cilja 12 o odgovorni porabi in proizvodnji, in cilja 15 o zaščiti, obnovi in spodbujanju trajnostnega izkoriščanja kopenskih ekosistemov, trajnostnem gospodarjenju z gozdovi, boju proti dezertifikaciji, zaustavitvi degradacije tal in odpravi njenih posledic ter zaustavitvi upadanja biotske raznovrstnosti,

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega na 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma, sprejetega na 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP21),

| — | ob upoštevanju študije o zahtevah glede potrebne skrbnosti v dobavni verigi, ki jo je naročil generalni direktorat Komisije za pravosodje in potrošnike (2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o zahtevah glede potrebne skrbnosti v dobavni verigi, ki jo je naročil generalni direktorat Komisije za pravosodje in potrošnike (2020),

| — | ob upoštevanju ocene službe za parlamentarne raziskovalne storitve o evropski dodani vrednosti pravnega okvira EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU, iz septembra 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene službe za parlamentarne raziskovalne storitve o evropski dodani vrednosti pravnega okvira EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU, iz septembra 2020 (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta in vlad držav članic, ki zasedajo v Svetu, o Sporočilu o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (sprejetih 16. decembra 2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta in vlad držav članic, ki zasedajo v Svetu, o Sporočilu o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov (sprejetih 16. decembra 2019),

| — | ob upoštevanju amsterdamske izjave o odpravi krčenja gozdov iz kmetijskih dobavnih verig evropskih držav z dne 7. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju amsterdamske izjave o odpravi krčenja gozdov iz kmetijskih dobavnih verig evropskih držav z dne 7. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju programa OZN o mehanizmu za zmanjševanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov (REDD+), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju programa OZN o mehanizmu za zmanjševanje emisij zaradi krčenja in degradacije gozdov (REDD+),

| — | ob upoštevanju strateškega načrta OZN za gozdove za obdobje 2017–2030, v katerih je opredeljenih šest svetovnih ciljev za gozdove in 26 povezanih ciljev, ki naj bi jih dosegli do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega načrta OZN za gozdove za obdobje 2017–2030, v katerih je opredeljenih šest svetovnih ciljev za gozdove in 26 povezanih ciljev, ki naj bi jih dosegli do leta 2030,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o boju proti dezertifikaciji, sprejete 17. junija 1994, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o boju proti dezertifikaciji, sprejete 17. junija 1994,

| — | ob upoštevanju nacionalnih platform za trajnostno blago, ki jih je zasnoval Program združenih narodov za razvoj (UNDP), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnih platform za trajnostno blago, ki jih je zasnoval Program združenih narodov za razvoj (UNDP),

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (5),

| — | ob upoštevanju Ameriške konvencije o človekovih pravicah iz leta 1969, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ameriške konvencije o človekovih pravicah iz leta 1969,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1987, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1987,

| — | ob upoštevanju konvencije št. 169 Mednarodne organizacije dela o pravicah avtohtonih in plemenskih ljudstev iz leta 1989, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije št. 169 Mednarodne organizacije dela o pravicah avtohtonih in plemenskih ljudstev iz leta 1989,

| — | ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah avtohtonih prebivalcev iz leta 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije OZN o pravicah avtohtonih prebivalcev iz leta 2007,

| — | ob upoštevanju smernic OECD/FAO za odgovorne kmetijske dobavne verige, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic OECD/FAO za odgovorne kmetijske dobavne verige,

| — | ob upoštevanju poročila FAO o stanju svetovnih gozdov leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila FAO o stanju svetovnih gozdov leta 2020,

| — | ob upoštevanju publikacije FAO o stanju svetovnih gozdov iz leta 2018 – gozdne poti k trajnostnemu razvoju, FAO (2018), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije FAO o stanju svetovnih gozdov iz leta 2018 – gozdne poti k trajnostnemu razvoju, FAO (2018),

| — | ob upoštevanju ocene svetovnih gozdnih virov iz leta 2015, ki jo je izvedla FAO in vključuje zbirko podatkov v zvezi z oceno gozdnih virov, FRA 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene svetovnih gozdnih virov iz leta 2015, ki jo je izvedla FAO in vključuje zbirko podatkov v zvezi z oceno gozdnih virov, FRA 2015,

| — | ob upoštevanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) iz leta 1973, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) iz leta 1973,

| — | ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 ter z njo povezanega Kartagenskega protokola o biološki varnosti iz leta 2000 in Nagojskega protokola o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe, iz leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 ter z njo povezanega Kartagenskega protokola o biološki varnosti iz leta 2000 in Nagojskega protokola o dostopu do genskih virov ter pošteni in pravični delitvi koristi, ki izhajajo iz njihove uporabe, iz leta 2010,

| — | ob upoštevanju ocenjevalnega poročila o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah z dne 6. maja 2019, ki ga je pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocenjevalnega poročila o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah z dne 6. maja 2019, ki ga je pripravila Medvladna platforma o biološki raznovrstnosti in ekosistemskih storitvah (IPBES),

| — | ob upoštevanju načel OZN za odgovorne naložbe iz leta 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načel OZN za odgovorne naložbe iz leta 2006,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel o podjetništvu in človekovih pravicah, ki jih je leta 2011 potrdil Svet OZN za človekove pravice, in smernic OECD za večnacionalna podjetja, ki so bile posodobljene leta 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel o podjetništvu in človekovih pravicah, ki jih je leta 2011 potrdil Svet OZN za človekove pravice, in smernic OECD za večnacionalna podjetja, ki so bile posodobljene leta 2011,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o podnebnih spremembah in zemljiščih z dne 8. avgusta 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) o podnebnih spremembah in zemljiščih z dne 8. avgusta 2019,

| — | ob upoštevanju globalnega programa Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) za boj proti kaznivim dejanjem, povezanim s prostoživečimi vrstami in gozdovi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega programa Urada Združenih narodov za droge in kriminal (UNODC) za boj proti kaznivim dejanjem, povezanim s prostoživečimi vrstami in gozdovi,

| — | ob upoštevanju Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, ki jo 25. junija 1998 v Aarhusu sprejela Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, ki jo 25. junija 1998 v Aarhusu sprejela Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o ukrepih EU za zaščito zagovornikov človekovih pravic (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o odgovornosti gospodarskih družb za hude kršitve človekovih pravic v tretjih državah (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o odgovornosti gospodarskih družb za hude kršitve človekovih pravic v tretjih državah (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o palmovem olju in krčenju deževnih gozdov (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. aprila 2017 o palmovem olju in krčenju deževnih gozdov (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o vplivu mednarodne trgovine in trgovinskih politik EU na globalne vrednostne verige (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2017 o vplivu mednarodne trgovine in trgovinskih politik EU na globalne vrednostne verige (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2018 o kršitvi pravic domorodnih ljudstev v svetu, vključno s prilaščanjem zemljišč (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o preglednem in odgovornem upravljanju naravnih virov v državah v razvoju: gozdovi (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2018 o preglednem in odgovornem upravljanju naravnih virov v državah v razvoju: gozdovi (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o 15. zasedanju Konference pogodbenic Konvencije o biološki raznovrstnosti (COP15) (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri varstvu in obnovi svetovnih gozdov (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. septembra 2020 o vlogi EU pri varstvu in obnovi svetovnih gozdov (14),

| — | ob upoštevanju „zaveze za gozdove“ z dne 21. marca 2019, s katero so se številni poslanci Evropskega parlamenta v sedanji sestavi zavezali, da bodo spodbujali politike za varstvo in obnovo gozdov po vsem svetu ter priznavanje in zaščito ozemelj skupnosti, ki prebivajo v gozdovih, in njihovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju „zaveze za gozdove“ z dne 21. marca 2019, s katero so se številni poslanci Evropskega parlamenta v sedanji sestavi zavezali, da bodo spodbujali politike za varstvo in obnovo gozdov po vsem svetu ter priznavanje in zaščito ozemelj skupnosti, ki prebivajo v gozdovih, in njihovih pravic,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. junija 2018 o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. junija 2018 o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov z dne 23. julija 2019 (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Okrepitev ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov z dne 23. julija 2019 (COM(2019)0352),

| — | ob upoštevanju študije izvedljivosti o možnostih za okrepitev ukrepov EU proti krčenju gozdov, ki jo je januarja 2018 naročila Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije izvedljivosti o možnostih za okrepitev ukrepov EU proti krčenju gozdov, ki jo je januarja 2018 naročila Komisija,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o evropskem zelenem dogovoru z dne 11. decembra 2019 (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o evropskem zelenem dogovoru z dne 11. decembra 2019 (COM(2019)0640),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – vračanje narave v naša življenja z dne 20. maja 2020 (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – vračanje narave v naša življenja z dne 20. maja 2020 (COM(2020)0380),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem z dne 20. maja 2020 (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem z dne 20. maja 2020 (COM(2020)0381),

| — | ob upoštevanju izjave predstavnikov civilne družbe o vlogi EU pri zaščiti gozdov in varstvu pravic iz aprila 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predstavnikov civilne družbe o vlogi EU pri zaščiti gozdov in varstvu pravic iz aprila 2018,

| — | ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 47 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za razvoj, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za razvoj, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0179/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0179/2020),

| A. | ker so biotsko raznovrstni gozdovi, ki so naravni ponori ogljika, nujno potrebni v boju proti podnebnim spremembam v skladu s cilji Pariškega sporazuma – tj. da se dvig povprečne globalne temperature omeji na precej pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo in da se nadaljujejo prizadevanja za omejitev dviga temperature na 1,5 oC v primerjavi s to ravnjo, pri čemer najsodobnejša znanstvena dognanja kažejo, da bi se z omejitvijo dviga temperature na 1,5 oC precej zmanjšala škoda za ljudi in naravne ekosisteme v primerjavi s scenarijem omejitve dviga temperature na 2 oC – (15), nujno potrebni pa so tudi za prilagajanje podnebnim spremembam in ohranjanje biotske raznovrstnosti; ker se lahko v vir ogljikovega dioksida poleg površin z izkrčenim gozdom spremenijo tudi gozdovi, degradirani zaradi človekovih posegov; |
| --- | --- |

A.

ker so biotsko raznovrstni gozdovi, ki so naravni ponori ogljika, nujno potrebni v boju proti podnebnim spremembam v skladu s cilji Pariškega sporazuma – tj. da se dvig povprečne globalne temperature omeji na precej pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo in da se nadaljujejo prizadevanja za omejitev dviga temperature na 1,5 oC v primerjavi s to ravnjo, pri čemer najsodobnejša znanstvena dognanja kažejo, da bi se z omejitvijo dviga temperature na 1,5 oC precej zmanjšala škoda za ljudi in naravne ekosisteme v primerjavi s scenarijem omejitve dviga temperature na 2 oC – (15), nujno potrebni pa so tudi za prilagajanje podnebnim spremembam in ohranjanje biotske raznovrstnosti; ker se lahko v vir ogljikovega dioksida poleg površin z izkrčenim gozdom spremenijo tudi gozdovi, degradirani zaradi človekovih posegov;

| B. | ker se v gozdovih nahaja 80 % biotske raznovrstnosti sveta in pokrivajo 30 % zemeljske površine (16); ker gozdovi predstavljajo organsko infrastrukturo, ki je bistvenega pomena za nekatere najgosteje poseljene, najobčutljivejše in najraznovrstnejše ekosisteme na svetu; ker je krčenje gozdov najresnejša grožnja za 85 % ogroženih ali prizadetih vrst in ker je med letoma 1970 in 2012 zaradi krčenja gozdov izumrlo že 58 % vretenčarjev (17); |
| --- | --- |

B.

ker se v gozdovih nahaja 80 % biotske raznovrstnosti sveta in pokrivajo 30 % zemeljske površine (16); ker gozdovi predstavljajo organsko infrastrukturo, ki je bistvenega pomena za nekatere najgosteje poseljene, najobčutljivejše in najraznovrstnejše ekosisteme na svetu; ker je krčenje gozdov najresnejša grožnja za 85 % ogroženih ali prizadetih vrst in ker je med letoma 1970 in 2012 zaradi krčenja gozdov izumrlo že 58 % vretenčarjev (17);

| C. | ker so gozdovi vir preživljanja in dohodka za približno 25 % svetovnega prebivalstva (18) in ker ima njihovo uničevanje resne posledice za preživetje najranljivejših ljudi, tudi domorodnih ljudstev, ki so močno odvisna od gozdnih ekosistemov; |
| --- | --- |

C.

ker so gozdovi vir preživljanja in dohodka za približno 25 % svetovnega prebivalstva (18) in ker ima njihovo uničevanje resne posledice za preživetje najranljivejših ljudi, tudi domorodnih ljudstev, ki so močno odvisna od gozdnih ekosistemov;

| D. | ker emisije iz spremembe rabe zemljišč, ki je predvsem posledica krčenja gozdov, prispevajo približno 12 % svetovnih emisij toplogrednih plinov in so drugi največji vzrok podnebnih sprememb po kurjenju premoga, nafte in plina (19); |
| --- | --- |

D.

ker emisije iz spremembe rabe zemljišč, ki je predvsem posledica krčenja gozdov, prispevajo približno 12 % svetovnih emisij toplogrednih plinov in so drugi največji vzrok podnebnih sprememb po kurjenju premoga, nafte in plina (19);

| E. | ker so krčenju izpostavljeni zlasti primarni gozdovi; ker so za primarne gozdove značilne zelo visoke zaloge ogljika in ravni biotske raznovrstnosti ter edinstveni ekološki pogoji in jih zato ni mogoče nadomestiti z na novo posajenimi gozdovi; ker ima lahko pogozdovanje, ki je združljivo z varstvom in izboljševanjem lokalnih ekosistemov, pomembno vlogo v boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

E.

ker so krčenju izpostavljeni zlasti primarni gozdovi; ker so za primarne gozdove značilne zelo visoke zaloge ogljika in ravni biotske raznovrstnosti ter edinstveni ekološki pogoji in jih zato ni mogoče nadomestiti z na novo posajenimi gozdovi; ker ima lahko pogozdovanje, ki je združljivo z varstvom in izboljševanjem lokalnih ekosistemov, pomembno vlogo v boju proti podnebnim spremembam;

| F. | ker je za pomoč v boju proti izgubljanju biotske raznovrstnosti in podnebni krizi bistvenega pomena zaščititi, obnavljati in upravljati gozdove tako, da se kar najbolj povečajo njihove zmogljivosti skladiščenja ogljika in varovanja biotske raznovrstnosti; ker je to rešitev, ki ima več prednosti, saj spodbuja širjenje obstoječih gozdov do njihovih največjih zmogljivosti skladiščenja ogljika ob hkratnem obnavljanju predhodno degradiranih ekosistemov, omogoča razgradnjo organskih materialov in varuje biotsko raznovrstnost ter tla, zrak, zemljišča in vodo; |
| --- | --- |

F.

ker je za pomoč v boju proti izgubljanju biotske raznovrstnosti in podnebni krizi bistvenega pomena zaščititi, obnavljati in upravljati gozdove tako, da se kar najbolj povečajo njihove zmogljivosti skladiščenja ogljika in varovanja biotske raznovrstnosti; ker je to rešitev, ki ima več prednosti, saj spodbuja širjenje obstoječih gozdov do njihovih največjih zmogljivosti skladiščenja ogljika ob hkratnem obnavljanju predhodno degradiranih ekosistemov, omogoča razgradnjo organskih materialov in varuje biotsko raznovrstnost ter tla, zrak, zemljišča in vodo;

| G. | ker se javni pritisk za opravljanje neproizvodne funkcije gozdov povečuje po vsem svetu, kar je pogosto v velikem nasprotju z slabšanjem stanja gozdov; |
| --- | --- |

G.

ker se javni pritisk za opravljanje neproizvodne funkcije gozdov povečuje po vsem svetu, kar je pogosto v velikem nasprotju z slabšanjem stanja gozdov;

| H. | ker so gozdovi vir pomembnih ekosistemskih storitev za družbo, kot so čist zrak, reguliranje pretoka vode, zmanjševanje emisij ogljika, zaščita pred vodno in vetrno erozijo, habitati za živali in rastline, obnovitev degradiranih tal ter odpornost na podnebne spremembe; naravna regulacija vodnih tokov v gozdovih po oceni znaša med 1 360 in 5 235 USD (podatek iz leta 2007) (20) na hektar na leto, na to „naravno storitev“ pa močno vpliva krčenje gozdov; ker imajo gozdovi in biotska raznovrstnost tudi sami po sebi vrednost, ki presega njihovo uporabno vrednost za človeka, vključno s tem, da delujejo kot zaloge ogljika, in je ni mogoče monetizirati ali količinsko opredeliti; |
| --- | --- |

H.

ker so gozdovi vir pomembnih ekosistemskih storitev za družbo, kot so čist zrak, reguliranje pretoka vode, zmanjševanje emisij ogljika, zaščita pred vodno in vetrno erozijo, habitati za živali in rastline, obnovitev degradiranih tal ter odpornost na podnebne spremembe; naravna regulacija vodnih tokov v gozdovih po oceni znaša med 1 360 in 5 235 USD (podatek iz leta 2007) (20) na hektar na leto, na to „naravno storitev“ pa močno vpliva krčenje gozdov; ker imajo gozdovi in biotska raznovrstnost tudi sami po sebi vrednost, ki presega njihovo uporabno vrednost za človeka, vključno s tem, da delujejo kot zaloge ogljika, in je ni mogoče monetizirati ali količinsko opredeliti;

| I. | ker imajo gozdovi za številne ljudi in ljudstva kulturno, družbeno in duhovno vrednost; |
| --- | --- |

I.

ker imajo gozdovi za številne ljudi in ljudstva kulturno, družbeno in duhovno vrednost;

| J. | ker se je gozdna površina v Uniji v zadnjih desetletjih sicer povečala, vendar se v zadnjih 18 letih svetovna izguba gozdnih površin nenehno povečuje, samo v letu 2019 pa je bilo uničenih 3,8 milijona hektarjev deževnih pragozdov (21); |
| --- | --- |

J.

ker se je gozdna površina v Uniji v zadnjih desetletjih sicer povečala, vendar se v zadnjih 18 letih svetovna izguba gozdnih površin nenehno povečuje, samo v letu 2019 pa je bilo uničenih 3,8 milijona hektarjev deževnih pragozdov (21);

| K. | ker krčenje, degradacija in preoblikovanje svetovnih gozdov zaostrujejo nevarnosti za domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, ki so žrtve kršitev človekovih pravic, napadov in ubojev zaradi prizadevanj za varstvo svojih gozdov, zemljišč in okolja, ter ker so bili v letu 2018 v povprečju vsak teden ubiti več kot trije okoljevarstveniki, samo v Amazoniji pa je bilo v zadnjem desetletju v konfliktih zaradi virov in rabe zemljišč ubitih več kot 300 ljudi (22); |
| --- | --- |

K.

ker krčenje, degradacija in preoblikovanje svetovnih gozdov zaostrujejo nevarnosti za domorodna ljudstva in lokalne skupnosti, ki so žrtve kršitev človekovih pravic, napadov in ubojev zaradi prizadevanj za varstvo svojih gozdov, zemljišč in okolja, ter ker so bili v letu 2018 v povprečju vsak teden ubiti več kot trije okoljevarstveniki, samo v Amazoniji pa je bilo v zadnjem desetletju v konfliktih zaradi virov in rabe zemljišč ubitih več kot 300 ljudi (22);

| L. | ker podnebne spremembe, izguba biotske raznovrstnosti po svetu, ter uničevanje in spreminjanje naravnih ekosistemov, tudi gozdov, močno vplivajo na habitate prostoživečih živali in vodijo do pogostejših stikov med divjimi živalmi, ljudmi in udomačenimi živalmi, s čimer se povečuje tveganje novih izbruhov epidemij in pandemij, ki izvirajo iz prostoživečih živali; ker Organizacija OZN za prehrano in kmetijstvo potrjuje, da naraščanje novih nalezljivih bolezni sovpada s pospešeno rastjo krčenja tropskih gozdov, ki je povezano zlasti s sajenjem oljnih palm ali soje (23); ker več kot dve tretjini novih nalezljivih bolezni izvira iz živali, od tega pa velika večina iz divjih živali; ker so zaščita in obnova biotske raznovrstnosti in dobro delujoči ekosistemi zato ključni za povečanje naše odpornosti ter preprečevanje pojava in širjenja prihodnjih bolezni; |
| --- | --- |

L.

ker podnebne spremembe, izguba biotske raznovrstnosti po svetu, ter uničevanje in spreminjanje naravnih ekosistemov, tudi gozdov, močno vplivajo na habitate prostoživečih živali in vodijo do pogostejših stikov med divjimi živalmi, ljudmi in udomačenimi živalmi, s čimer se povečuje tveganje novih izbruhov epidemij in pandemij, ki izvirajo iz prostoživečih živali; ker Organizacija OZN za prehrano in kmetijstvo potrjuje, da naraščanje novih nalezljivih bolezni sovpada s pospešeno rastjo krčenja tropskih gozdov, ki je povezano zlasti s sajenjem oljnih palm ali soje (23); ker več kot dve tretjini novih nalezljivih bolezni izvira iz živali, od tega pa velika večina iz divjih živali; ker so zaščita in obnova biotske raznovrstnosti in dobro delujoči ekosistemi zato ključni za povečanje naše odpornosti ter preprečevanje pojava in širjenja prihodnjih bolezni;

| M. | ker je voda dragocen vir; ker zaradi odsotnosti ali neustreznega izvajanja pravnega okvira za zaščito vodnih virov ni mogoče nadzirati njihove rabe, zaradi česar so mogoči prekomerno črpanje, onesnaževanje in prilaščanje vode; ker to škoduje ekosistemom v spodnjem toku vodotokov in lokalnim skupnostim; ker obstajajo primeri prilaščanja vode zaradi proizvodnje blaga, povezanega s tveganji za gozdove in ekosisteme (24); |
| --- | --- |

M.

ker je voda dragocen vir; ker zaradi odsotnosti ali neustreznega izvajanja pravnega okvira za zaščito vodnih virov ni mogoče nadzirati njihove rabe, zaradi česar so mogoči prekomerno črpanje, onesnaževanje in prilaščanje vode; ker to škoduje ekosistemom v spodnjem toku vodotokov in lokalnim skupnostim; ker obstajajo primeri prilaščanja vode zaradi proizvodnje blaga, povezanega s tveganji za gozdove in ekosisteme (24);

| N. | ker so trajnostno gospodarjenje z gozdnimi viri in obnovljivimi surovinami ter uporaba gozdnih zemljišč na način in v meri, ki ohranja njihovo biotsko raznolikost, sposobnost regeneracije, vitalnost in zmožnost, da sedaj in v prihodnje izpolnjujejo pomembne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni, ter da se ne povzroča škoda drugim ekosistemom, pomemben gradnik skupnega političnega pristopa k ustavitvi krčenja gozdov, tako v Uniji kot na svetovni ravni; |
| --- | --- |

N.

ker so trajnostno gospodarjenje z gozdnimi viri in obnovljivimi surovinami ter uporaba gozdnih zemljišč na način in v meri, ki ohranja njihovo biotsko raznolikost, sposobnost regeneracije, vitalnost in zmožnost, da sedaj in v prihodnje izpolnjujejo pomembne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni, ter da se ne povzroča škoda drugim ekosistemom, pomemben gradnik skupnega političnega pristopa k ustavitvi krčenja gozdov, tako v Uniji kot na svetovni ravni;

| O. | ker potrošnja v Uniji po ocenah prispeva k najmanj 10 % svetovnega krčenja gozdov; |
| --- | --- |

O.

ker potrošnja v Uniji po ocenah prispeva k najmanj 10 % svetovnega krčenja gozdov;

| P. | ker je pomembno spodbujati trajnostne načine prehranjevanja z ozaveščanjem potrošnikov o vplivu vzorcev potrošnje in zagotavljanjem informacij o načinih prehranjevanja, ki so boljši za zdravje ljudi in imajo manjši okoljski odtis; |
| --- | --- |

P.

ker je pomembno spodbujati trajnostne načine prehranjevanja z ozaveščanjem potrošnikov o vplivu vzorcev potrošnje in zagotavljanjem informacij o načinih prehranjevanja, ki so boljši za zdravje ljudi in imajo manjši okoljski odtis;

Splošne pripombe

| 1. | poudarja, da je približno 80 % krčenja gozdov po svetu posledica širjenja kmetijskih zemljišč (25); v zvezi s tem poudarja, da je Komisija v sporočilu o okrepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov iz julija 2019 priznala, da povpraševanje Unije po proizvodih, kot so palmovo olje, meso, soja, kakav, koruza, les in kavčuk, tudi v obliki predelanih proizvodov ali storitev, pomembno prispeva h krčenju gozdov, degradaciji gozdov, uničevanju ekosistemov in kršenju človekovih pravic po vsem svetu ter predstavlja približno 10 % svetovnega deleža skupne končne potrošnje, ki je povezana s krčenjem gozdov (26); poleg tega ugotavlja, da tudi evropska potrošnja drugih proizvodov, kot so bombaž, kava, sladkorni trs, oljna ogrščica in kozice (z območij mangrov) prispeva k krčenju gozdov na svetovni ravni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da sta svetovno ohranjanje gozdov in preprečevanje njihove degradacije dva od največjih trajnostnih izzivov našega časa, brez katerih ciljev agende za trajnostni razvoj do leta 2030, Pariškega sporazuma in zelenega dogovora ni mogoče doseči; poudarja, da s sedanjimi politikami v številnih delih sveta ni mogoče zagotoviti trajnostne rabe gozdov in ekosistemov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | z izjemno zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je v obdobju med letoma 2014 in 2018 stopnja izgube gozdnih površin zvišala za 43 % na povprečno izgubo 26,1 milijona hektarjev na leto, medtem ko je v obdobju med letoma 2002 in 2013 ta izguba v povprečju znašala 18,3 milijona hektarjev na leto; je še posebno zaskrbljen zaradi izgube primarnih gozdov, saj so bile v zadnjih treh letih, za katera so na voljo podatki (2016, 2017 in 2018), dosežene najvišje stopnje izgube v tem stoletju, pri čemer se je stopnja krčenja gozdov že samo v brazilskem delu Amazonije junija 2019 v primerjavi z junijem 2018 povečala za 88 %; poudarja, da se uničevanje in degradacija naravnih gozdov ne dogajata le na tropskih območjih, temveč po vsem svetu, med drugim tudi v Uniji in njeni neposredni soseščini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | obžaluje, da svetovne gozdne površine trenutno znašajo le približno 68 % ocenjene predindustrijske ravni, da se je v obdobju med letoma 1990 in 2015 zaradi odstranjevanja dreves in grmičja z zemljišč in proizvodnje lesa gozdnatost skrčila za 290 milijonov hektarjev ter da so se v obdobju med letoma 2000 in 2013 nedotaknjeni gozdovi (površine nad 500 km2, na katerih sateliti ne zaznajo človeške obremenitve) zmanjšali za 7 % (27); |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da ima spreminjanje in uničevanje habitatov, ki posega v naravna gozdna območja, posledice za zdravje ljudi in živali na svetovni ravni ter učinke na biotsko raznovrstnost, tudi na večjo pojavnost zoonoz (ki so povzročile 50 pandemij v zadnjih 30 letih), nazadnje pandemijo COVID-19; |
| --- | --- |

5.

| 6. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da po tragičnem izbruhu pandemije COVID-19 raziskave še vedno potrjujejo skrb vzbujajočo povezavo med zoonotskimi boleznimi in krčenjem gozdov, podnebnimi spremembami in izgubo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da so primarni gozdovi nenadomestljivi in da njihove izgube ni mogoče izravnati z nobenim novim gozdarskim pristopom; ugotavlja, da lahko zaustavitev krčenja in degradacije gozdov v povezavi z varstvom obstoječih gozdov, trajnostno obnovo, pogozdovanjem in ponovnim pogozdovanjem tako, da se kar najbolj povečajo njihove zmogljivosti skladiščenja ogljika in varovanja biotske raznovrstnosti, zagotovijo preživetje, povečajo prihodke za lokalne skupnosti ter ponudijo priložnosti za gospodarski razvoj; v ta namen poudarja, da je pomembno spodbujati agroekologijo in trajnostno kmetijsko proizvodnjo na svetovni, državni, regionalni in lokalni ravni, preprečevati netrajnostno rabo zemljišč in netrajnostnih načinov upravljanja, obvladovati naravne motnje ter blažiti podnebne spremembe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da velika gozdna območja prispevajo k preprečevanju dezertifikacije celinskih območij; predlaga, naj se varstvo gozdov tudi kot vira vlažnosti pomembno upošteva v razvojnih in trgovinskih politikah; poudarja, na primer, da kar 40 % skupne količine padavin v Etiopskem višavju, kjer je glavni izvir Nila, zagotavlja vlaga, ponovno pridobljena iz gozdov v porečju Konga, ter da je zaustavitev krčenja gozdov v tej regiji pomembna tudi za vprašanje krize v zvezi s podnebnimi begunci; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da vzroki krčenja gozdov presegajo gozdarski sektor in so povezani z vrsto vprašanj, kot so zemljiška posest, šibka vlada in organi kazenskega pregona, varstvo pravic domorodnih ljudstev, podnebne spremembe, demokracija, človekove pravice in politična svoboda, ravni potrošnje proizvodov, velika odvisnost od uvoza krme, kmetijske politike ter pomanjkanje javnih politik za spodbujanje trajnostno in zakonito pridobljenega in proizvedenega blaga; želi spomniti, da imajo domorodne ženske in kmetice osrednjo vlogo pri varstvu gozdnih ekosistemov; poziva Komisijo, naj si močneje prizadeva za celovito obravnavo krčenja gozdov na podlagi skladnega in pravno zavezujočega okvira politike, ob tem pa zagotovi ohranjanje ekosistemov; meni, da je enakost spolov pri izobraževanju o gozdarstvu ena ključnih točk pri trajnostnem upravljanju gozdov, ki bi se morala odražati v politikah Unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da h krčenju gozdov v številnih državah prispevajo odsotnost ustreznih politik (na primer za prostorsko načrtovanje), nejasno lastništvo zemljišč in pravica do posesti, slabo upravljanje ter preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, nezakonite dejavnosti ter pomanjkanje naložb v trajnostno gospodarjenje z gozdovi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da je Evropski parlament od decembra 2015 sprejel 40 obvestil o nasprotovanju uvozu gensko spremenjenih živil in krme, od katerih jih je bilo 11 namenjenih nasprotovanju uvozu gensko spremenjene soje; opozarja, da je eden od razlogov za nasprotovanje temu uvozu krčenje gozdov, povezano s pridelavo soje v državah, kot sta Brazilija in Argentina, kjer je skoraj vsa soja gensko spremenjena, da bi se proizvajala s pesticidi; ugotavlja, da so raziskovalci iz vse Unije v nedavni strokovno pregledani znanstveni študiji ugotovili, da ima Unija zaradi uvoza soje iz Brazilije največji ogljični odtis na svetu, ki je za 13,8 % večji od odtisa tovrstnih uvozov na Kitajsko, največjo uvoznico soje na svetu; ugotavlja, da je tako velik ogljični odtis Unije posledica njenega deleža emisij iz krčenja gozdov, povezanega s proizvodnjo blaga ali proizvodov (28); ugotavlja tudi, da je na podlagi podatkov Komisije soja skozi zgodovino v Uniji v največji meri prispevala h krčenju gozdov po svetu in nastajanju s tem povezanih emisij ter da je skoraj polovico krčenja gozdov, povezanega z vsem uvozom Unije, mogoče pripisati soji (29); |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da je proizvodnja gensko spremenjenih organizmov ključni dejavnik krčenja gozdov, zlasti v Braziliji in Argentini, ter meni, da bi bilo treba ustaviti uvoz gensko spremenjenih organizmov v Uniji; želi spomniti, da poraba mesa, tudi v Uniji, prispeva h krčenju gozdov zunaj Unije, in sicer s povečevanjem povpraševanja po poceni krmi iz gensko spremenjenih organizmov, zlasti po uvozu gensko spremenjene soje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da lahko na gozdove negativno vpliva tudi preoblikovanje pašnikov in kmetijskih zemljišč, ki so se prvotno uporabljali za proizvodnjo živil in krme, v zemljišča za proizvodnjo biomasnih goriv (posredna sprememba rabe zemljišč); |
| --- | --- |

13.

Prostovoljno certificiranje in oznake tretjih strani

| 14. | pozdravlja, da se podjetja vse bolj zavedajo problema krčenja in degradacije gozdov po svetu, uničevanja ekosistemov ter tega, da morajo sama ukrepati in sprejeti ustrezne zaveze, ter pozdravlja vse glasnejše pozive po preglednih, doslednih, enotnih, razumnih in izvršljivih zahtevah za trajnostne dobavne verige, vključno z zmanjšanim povpraševanjem po blagu, ki je povezano s tveganji za gozdove; ugotavlja, da so nekateri subjekti sprejeli Newyorško deklaracijo o gozdovih iz leta 2014 in sprejeli ukrepe v zvezi s krčenjem gozdov, vendar so ti ukrepi pogosto premalo ambiciozni, zadevajo samo nekatere dele dobavne verige ter niso zasnovani za obravnavanje več medsebojno povezanih vzrokov za krčenje gozdov (30), zato ne izpolnjujejo svojih trditev glede trajnosti in danih zavez; v zvezi s tem poudarja, da prostovoljne zaveze podjetij za ustavitev krčenja gozdov niso dovolj, da bi ustavili krčenje gozdov po svetu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da imajo certifikacijske sheme tretjih strani pomembno vlogo pri povezovanju podjetij in civilne družbe pri oblikovanju skupnega razumevanja v zvezi s problemom krčenja gozdov; ugotavlja pa, da zgolj prostovoljne certifikacijske sheme tretjih strani sicer prispevajo k oblikovanju primerov dobre prakse, vendar same ne morejo zaustaviti in obrniti trenda krčenja gozdov in degradacije ekosistemov po svetu ter bi morale zgolj dopolnjevati zavezujoče ukrepe; ugotavlja, da je lahko prostovoljno certificiranje tretjih strani pomožno orodje za oceno in zmanjšanje tveganja krčenja gozdov, če je zasnovano in se tudi v celoti izvaja ustrezno glede na dobro opredeljena, merljiva in ambiciozna trajnostna merila, na katerih temelji, ter če vključuje zanesljivost postopka certificiranja in akreditacije, neodvisno spremljanje in mehanizmi skladnosti, možnosti za spremljanje dobavne verige, razumne zahteve za zaščito primarnih gozdov in drugih naravnih gozdov ter spodbujanje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da zgolj certificiranje in oznake tretjih strani niso dovolj učinkoviti, da bi blagu in proizvodom, ki so povezani s tveganjem za gozdove in ekosisteme, preprečili vstop na notranji trg Unije; zato poudarja, da lahko certificiranje tretjih oseb samo dopolnjuje postopke obvezne potrebne skrbnosti pri izvajalcih dejavnosti, ne more pa jih nadomestiti, ti postopki pa tudi zagotavljajo socialno in okoljsko odgovornost izvajalcev dejavnosti v skladu z načelom „onesnaževalec plača“ iz člena 191 PDEU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je zaskrbljen, ker množica različnih obstoječih certifikacijskih shem in oznak pri potrošnikih povzroča zmedo in zmanjšuje njihove možnosti, da bodo sprejeli informirano odločitev; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba predvideti obveznost obveščanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da politični ukrepi, ki so odvisni le od potrošnikove izbire, odgovornost za nakup proizvodov, ki niso povezani s krčenjem gozdov, po nepotrebnem prenašajo na potrošnike, kar ne bo dovolj učinkovito za to, da bi bolj trajnostna proizvodnja začela prevladovati; meni, da je lahko obveščanje potrošnikov o proizvodih, ki niso povezani s krčenjem gozdov, zmogljivo orodje, ki dopolnjuje pravni okvir o potrebni skrbnosti in to tematiko obravnava na strani povpraševanja; poziva Komisijo, naj vidike krčenja gozdov nadalje upošteva pri znaku EU za okolje, zelenih javnih naročilih in drugih pobudah v okviru krožnega gospodarstva kot del obsežne vrste ukrepov in pobud, s katerimi skrbi, da dobavne verige ne povzročajo krčenja gozdov; poleg tega jo poziva, naj tveganje krčenja gozdov in degradacije ekosistemov vključi med merila za ekološke trditve v Direktivi 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta (31) in vzpostavi sistem EU za predhodno odobritev uporabe ekoloških trditev; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ugotavlja, da za zdaj ni pravil, ki bi prepovedovala dajanje proizvodov, ki so prispevali k uničevanju gozdov, na trg Unije; opaža, da lahko tudi les, ki je bil zakonito posekan v skladu s pravom države izvora, prispeva k krčenju gozdov, vendar zanj kljub temu velja prost dostop do trg Unije; ugotavlja, da zato potrošniki številnih vrst blaga, povezanih s tveganji za gozdove in ekosisteme, v Uniji nimajo nobenega zagotovila, da ti proizvodi niso prispevali h krčenju gozdov, in da zato potrošniki brez svoje krivde, nehote in nevede spodbujajo krčenje gozdov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ugotavlja, da merila za to, kaj šteje za blago ali proizvode, „ki niso povezani s krčenjem gozdov“, na katerih temeljijo certifikacijske sheme, niso vedno dovolj izčrpna, saj včasih zajemajo samo nekatere od pomembnih sestavin proizvoda ali samo dele življenjskega cikla proizvoda ali pa se v zvezi z njimi uporablja nezadostna opredelitev pojma „ki niso povezani s krčenjem gozdov“, kar lahko privede to tega, da podjetja izbirajo najugodnejše oznake, in zmanjša zastavljene cilje certificiranja na splošno; |
| --- | --- |

20.

Obvezna pravila na podlagi potrebne skrbnosti

| 21. | v zvezi s tem pozdravlja pozive številnih podjetij, naj se uvedejo pravila Unije za obvezno potrebno skrbnost v dobavnih verigah blaga, ki je povezano s tveganji za gozdove; |
| --- | --- |

21.

| 22. | želi spomniti na svojo resolucijo z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru, v katerem je od Komisije zahteval, naj nemudoma predlaga evropski zakonodajni okvir, ki bo temeljil na potrebni skrbnosti, da bi v zvezi s proizvodi, ki se dajo na trg Unije, zagotovili trajnostne dobavne verige, ki ne bi povzročale krčenja gozdov, pri tem pa bi morala posebno pozornost posvetiti obravnavanju glavnih vzrokov za krčenje gozdov, povezano z uvozom blaga, in namesto tega spodbuditi uvoz blaga, ki ne povzroča krčenja gozdov v tujini, ob upoštevanju gospodarskega pomena izvoza blaga za države v razvoju, zlasti za male kmete, ter upoštevati povratne informacije od vseh deležnikov, zlasti malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

22.

| 23. | želi spomniti, da je Komisija v sporočilu o krčenju gozdov iz leta 2008 določila cilj, da se najpozneje do leta 2030 zaustavi izginjanje gozdne odeje po vsem svetu in do leta 2020 zmanjša grobo krčenje tropskega gozda za vsaj 50 %, ter opozarja, da drugi cilj skoraj gotovo ne bo dosežen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja namero Komisije, da bo odpravila krčenje in degradacijo gozdov po svetu, vendar jo poziva k bolj ambicioznemu političnemu pristopu; jo poziva, naj predstavi predlog za pravni okvir EU, ki ga bo spremljala ocena učinka, ki bo temeljil na zahtevah po potrebni skrbnosti, poročanju, razkritju informacij in sodelovanju tretjih strani ter ki bo vključeval tudi določbe o odgovornosti in kaznih v primeru neizpolnjevanja obveznosti za vsa podjetja, ki prvič dajejo na trg Unije blago, povezano s tveganji za gozdove in ekosisteme, in proizvode, pridobljene iz tega blaga, ter dostop do pravnega varstva in pravnih sredstev za tiste, ki so zaradi kršitev teh obveznosti prizadeti; da bi bilo treba trgovcem na trgu Unije naložiti obveznosti glede sledljivosti, zlasti glede ugotavljanja izvora blaga in iz njega izdelanih proizvodov v trenutku, ko so dani na notranji trg Unije, da bi zagotovili trajnostne vrednostne verige, ki ne bi povzročale krčenja gozdov, kot je navedeno v Prilogi k tej resoluciji; poudarja, da bi se moral ta zakonodajni okvir uporabljati tudi za vse finančne institucije, ki imajo dovoljenje za poslovanje v Uniji ter zagotavljajo sredstva gospodarskim subjektom, ki sekajo, pridobivajo, proizvajajo ali predelujejo blago in iz njega izdelane proizvode, povezane s tveganji za gozdove in ekosisteme, ali trgujejo z njimi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da mora Unija zagotoviti, da bo spodbujala le svetovne dobavne verige in finančne tokove, ki so trajnostni, ne povzročajo krčenja gozdov in ne vodijo h kršenju človekovih pravic; je prepričan, da lahko obvezna pravila glede trajnosti, uzakonjena na velikem trgu, kot je trg Unije, omogočijo uveljavitev bolj trajnostnih svetovnih proizvodnih praks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da bi bilo treba blago, povezano s tveganji za gozdove in ekosisteme, zajeto v tem pravnem okviru EU, določiti na podlagi objektivnih in znanstveno utemeljenih ugotovitev, da je blago povezano z uničevanjem in degradacijo gozdov ter ekosistemov z visoko zalogo ogljika in visoko biotsko raznovrstnostjo, pa tudi z velikim tveganjem kršenja pravic domorodnih ljudstev in človekovih pravic na splošno; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da ta pravni okvir EU ne bi smel zagotavljati zgolj zakonitosti, temveč tudi trajnostnost sečnje, proizvodnje, pridobivanja in predelave blaga in iz njega pridobljenih proizvodov, povezanih s tveganjem za gozdove, v državi porekla; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da po navedbah v več študijah (32) pravni okvir za preprečevanje vstopa proizvodov, povezanih s krčenjem gozdov, na notranji trg Unije ne bo vplival na količino in ceno blaga, ki se prodaja v Uniji in je zajet v Prilogi k tej resoluciji, ter da bodo dodatni stroški za gospodarske subjekte zaradi izvajanja teh pravnih zahtev, minimalni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja na prispevek nevladnih organizacij, okoljskih aktivistov, industrijskih združenj in žvižgačev k boju proti nezakonitemu pridobivanju lesa, ki vodi v krčenje gozdov, povzroča izgubo biotske raznovrstnosti in povečuje emisije toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ugotavlja, da bi bilo treba v ta pravni okvir EU poleg gozdov vključiti tudi ekosisteme z visoko zalogo ogljika in visoko biotsko raznovrstnostjo, ki niso gozdovi, na primer morske in obalne ekosisteme, mokrišča, šotišča ali savane, da ne bi bremena prenesli nanje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da bi morale te obveznosti veljati za vsa podjetja, ki dajejo na trg Unije blago, povezano s tveganji za gozdove in ekosisteme, ne glede na njihovo velikost ali sedež, potem ko bi skrbna ocena pokazala, da so funkcionalne in uporabne za vse akterje na trgu, tudi za mala in srednja podjetja; sicer priznava, da morajo biti ukrepi na podlagi ocene tveganja, ki jo pripravi subjekt, sorazmerni z ravnjo tveganj, povezanih z danim blagom, vendar meni, da je na razdrobljenem končnem trgu vključitev manjših in večjih podjetij ključnega pomena, da bi bil učinek velik in da bi pridobili zaupanje potrošnikov; poudarja, da regulativni okvir ne sme povzročiti nepotrebnega bremena za male in srednje proizvajalce, vključno z malimi kmeti, ali jim onemogočiti dostopa do trgov in mednarodne trgovine zaradi pomanjkanja zmogljivosti; zato poudarja, da je treba načrtovati usklajeno podporo za mala in srednja podjetja na ravni EU, da bi zagotovili njihovo razumevanje, pripravljenost in zmogljivost za proizvodnjo v skladu z zahtevami glede okolja in človekovih pravic; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da je veliko podjetij Unije v dobavni verigi malih in srednjih podjetij, zato poziva k učinkovitemu načinu izvajanja, ki bo prijazen do malih in srednjih podjetij ter v čim večji meri zmanjševal upravno breme; meni, da je treba vzpostaviti mehanizem za opozarjanje, ki bi podjetja opozoril, če bi uvažala z območij, na katerih obstaja tveganje krčenja gozdov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da bi zahteve glede obvezne potrebne skrbnosti, ki bi veljale po vsej Uniji, zagotovile koristi podjetjem, saj bi zagotavljale enake konkurenčnih pogoje, ker bi za konkurente veljali isti standardi, ter pravno varnost za razliko od mozaika različnih ukrepov na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opozarja na ugotovitve študije o zahtevah glede potrebne skrbnosti v dobavni verigi, ki jo je naročil Generalni direktorat Komisije za pravosodje in potrošnike, glede na katere se večina vprašanih podjetij strinja, da bi obvezna potrebna skrbnost pozitivno vplivala na človekove pravice in okolje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da lahko digitalizacija in nova tehnološka orodja omogočijo nove rešitve, s katerimi bi lahko podjetja opredeljevala, preprečevala, blažila ter upoštevala vpliv na človekove pravice in okolje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da bi se moral prihodnji pravni okvir v zvezi z blagom, ki je povezano s tveganjih za gozdove, opirati na pridobljene izkušnje iz akcijskega načrta FLEGT, uredbe EU o lesu, Uredbe (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta (33) (uredba o konfliktnih mineralih), Direktive 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta (34) (direktiva o nefinančnem poročanju), zakonodaje o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu ter drugih pobud EU za urejanje dobavnih verig; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja sedanjo revizijo direktive o nefinančnem poročanju in poziva Komisijo, naj izboljša kakovost in poveča obseg razkritja nefinančnih podatkov, zlasti glede poročanja finančnih institucij o okoljskih vidikih, ter spodbuja vključevanje pomislekov, povezanih z gozdovi, v družbeno odgovornost podjetij; |
| --- | --- |

37.

Uredba EU o lesu in sporazum o prostovoljnem partnerstvu o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT)

| 38. | je prepričan, da je uredba EU o lesu, zlasti njene zahteve po potrebni skrbnosti, dobra osnova, na kateri bi bilo treba oblikovati prihodnji pravni okvir EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU, vendar pa ta uredba zaradi pomanjkljivega izvajanja, omejenega obsega proizvodov, ki jih krije, in izvrševanja ne dosega svojih ciljev in namena; zato meni, da je mogoče na podlagi izkušenj v zvezi z uredbo EU o lesu v prihodnjem pravnem okviru EU oblikovati boljša pravila o izvajanju in izvrševanja, da bi zaustavili in obrnili trend krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU; opozarja, da je zakonitost sečnje in trgovanja z gozdnimi proizvodi trenutno zajeta v uredbi EU o lesu, zato poudarja, da bi se bilo treba v prihodnjem pravnem okviru EU izogniti dvojni ureditvi ter uskladiti ukrepe, ki urejajo zakonito in nezakonito sečnjo gozdnih proizvodov in trgovino z njimi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj oceni morebitno vključitev blaga, zajetega v uredbi EU o lesu, v področje uporabe predloga o pravnem okviru EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, pri čemer naj upošteva prihodnje preverjanje ustreznosti uredbe EU o lesu in zagotovi uresničevanje ciljev akcijskega načrta FLEGT; pri tem bi morala Komisija oceniti tudi morebitne posledice za sedanje prostovoljne sporazume o partnerstvu, partnerske države Unije, ki so proizvajalke lesa, pa bi morale biti tesno vključene v to zavezo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja dobre rezultate sodelovanja s tretjimi državami v okviru akcijskega načrta EU o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov (FLEGT) in sporazumov o prostovoljnem partnerstvu pri reševanju izziva nezakonite sečnje na strani ponudbe in poudarja, da bi bilo treba ta prizadevanja okrepiti, zlasti kar zadeva spremljanje, preverjanje in kontrolo ter z zagotavljanjem gradnje zmogljivosti; poudarja, da so sporazumi o prostovoljnem partnerstvu zelo učinkovit okvir za vzpostavitev dobrega partnerstva z državami ter da bi bilo treba spodbujati nove sporazume o prostovoljnem partnerstvu tudi z drugimi partnerji; poziva EU, naj poveča financiranje za FLEGT; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj zagotovi celovito izvajanje delovnega načrta EU FLEGT za obdobje od leta 2018 do leta 2022; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja, da bo Komisija v bližnji prihodnosti preverila primernost uredbe FLEGT in uredbe EU o lesu, kar bo tudi priložnost za izboljšanje njunega izvrševanja in izvajanje ter razširitev njunega področja uporabe, da bi vanj vključili npr. tiskane izdelke, izdelke iz lesa in les iz konfliktnih območij ter da bi okrepili vlogo civilne družbe; |
| --- | --- |

42.

| 43. | znova zahteva, da se uvoz lesa in lesnih proizvodov temeljiteje preverja na mejah Unije, da bi zagotovili, da uvoženi proizvodi dejansko izpolnjujejo merila za vstop v Unijo; poziva k hitremu in uspešnemu izvajanju carinskega zakonika Unije ter k povečanju zmogljivosti nacionalnih carinskih organov, da bi zagotovili boljše usklajevanje in izvajanje carinskega zakonika Unije; vztraja, da mora Komisija zagotoviti, da se bodo pri carinskem nadzoru po vsej Uniji spoštovali isti standardi, in sicer z neposrednim mehanizmom za enoten carinski nadzor ob usklajevanju z državami članicami in ob doslednem spoštovanju načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da bi lahko bili trgovinski partnerski sporazumi z največjimi proizvajalkami blaga, povezanega s tveganji za gozdove in ekosisteme, koristni pri obravnavanju vzrokov za krčenje gozdov na strani povpraševanja, in ugotavlja, da je model sporazuma o prostovoljnem partnerstvu o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov, ena od razpoložljivih možnosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | predlog bi moral zagotoviti pravno varnost za vse ustrezne deležnike morebitnih novih vseevropskih ukrepov in okvirov, povezanih s trenutno uporabo in licenciranjem sporazumov o prostovoljnem partnerstvu o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov, da bi zagotovili zanimanje za vlaganje v izvoz v Uniji, ki ne povzroča krčenja gozdov; spodbuja Komisijo, naj sklene sporazume o partnerstvu na podlagi trgovine z največjimi proizvajalkami kmetijskega blaga, da bi obravnavali vzroke za krčenje gozdov na strani povpraševanja. |
| --- | --- |

45.

Trgovinsko in mednarodno sodelovanje

| 46. | poudarja, da je treba pregledati trgovinsko in naložbeno politiko, da bi svetovni izziv krčenja gozdov obravnavali na učinkovitejši način in ustvarili enake konkurenčne pogoje na svetovni ravni, pri tem pa je treba upoštevati povezavo med trgovinskimi sporazumi, svetovno biotsko raznovrstnostjo in gozdnimi ekosistemi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponavlja, da bi morala trgovinska in naložbena politika Unije, tudi prostotrgovinski sporazum z Mercosurjem, vključevati zavezujoča in izvršljiva poglavja o trajnostnem razvoju, ki so docela v skladu z mednarodnimi obveznostmi, zlasti Pariškim sporazumom in agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, ter izpolnjujejo pravila Svetovne trgovinske organizacije (STO) in spoštujejo človekove pravice; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo vsi prihodnji trgovinski in naložbeni sporazumi in ustrezni področni sporazumi vsebovali pravno zavezujoče in izvršljive določbe, tudi z nezakonito sečnjo povezane protikorupcijske določbe, da se preprečita krčenje in degradacija gozdov ter uničenje in degradacija ekosistemov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | priporoča, da Komisija v okviru načela neškodovanja, kot je poudarjeno v sporočilu o evropskem zelenem dogovoru, bolje in redno ocenjuje vpliv obstoječih trgovinskih in naložbenih sporazumov na krčenje gozdov ter degradacijo gozdov in ekosistemov, prilaščanje zemljišč in človekove pravice ter zagotovi, da bodo v poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju vseh sporazumov o prosti trgovini in naložbah vključene ambicioznejše zavezujoče in izvršljive določbe o varstvu gozdov in ekosistemov, biotski raznovrstnosti, preprečevanju prilaščanja zemljišč in trajnostnem gozdarstvu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da je treba razmisliti o ukrepih za preprečevanje dampinških cen lesa in zagotavljanje trajnostne rabe lesa ter za preprečevanje širjenje dvostranskih sporazumov na podlagi dampinških cen lesa in preprečevanje dodatne sečnje, med drugim vzpostavitev skupnega sistema dražbe lesa, omogočanje sledenja, od kod izvira material, in vključitev podnebnih vprašanj ter vprašanj v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in človekovimi pravicami v ceno; |
| --- | --- |

49.

| 50. | meni, da sta trgovina in mednarodno sodelovanja pomembni orodji za uveljavljanje višjih standardov trajnostnosti, zlasti v sektorjih, ki so povezani z gozdovi in njihovimi vrednostnimi verigami; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo sodelovanje s tretjimi državami, in sicer s tehnično pomočjo, izmenjavo informacij in primerov dobre prakse na področju varstva, ohranjanja in sonaravne rabe gozdov, s posebnim poudarkom na povezavi med organiziranim kriminalom in blagom, povezanim s krčenjem gozdov, ter spodbujanjem in lajšanjem znanstvenega in akademskega sodelovanja s tretjimi državami, pa tudi z raziskovalnimi programi za spodbujanje znanja in inovacij o biotski raznovrstnosti, zelenem podjetništvu in krožnem gospodarstvu; poudarja, da je pomembno upoštevati učinke ukrepov za zaposlovanje in rast v najmanj razvitih državah, ki se zanašajo na proizvodnjo blaga, povezanega s tveganji za gozdove in ekosisteme; poziva Unijo, naj podpira vlade in civilno družbo tretjih držav in sodeluje z njimi v boju proti krčenju gozdov, zlasti prek sheme GSP+; poziva Komisijo, naj oceni, ali bi bilo treba razviti nov poseben instrument za pomoč trgovini, ki bi olajšal trgovino v kontekstu zmanjševanja tveganj v zvezi s proizvodnjo blaga, povezanega s tveganji za gozdove in ekosisteme; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo, naj poskrbi, da bodo ukrepi, ki se sprejmejo, vsebovali celovit in diferenciran pristop h krčenju gozdov, ki bo upošteval njegovo večplastno razsežnost in povezavo z generacijo trajnostnih podjetij in z bojem proti kriminalnim gospodarstvom; v ta namen poziva k dialogu s tretjimi državami, da bi za vsak primer posebej analizirali glavne vzroke izginjanja gozdne odeje in ustreznost ukrepov, ki naj bi se izvajali; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da bi morali prostotrgovinski sporazumi o javnem naročanju pri oddaji naročil upoštevati merila o socialnem, okoljskem in odgovornem poslovanju; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vztraja, da je treba obvezne zahteve na ravni Unije dopolniti z večjim in intenzivnejšim sodelovanjem na svetovni ravni, okrepljenim globalnim okoljskim upravljanjem in sodelovanjem s tretjimi državami, in sicer s tehnično pomočjo, izmenjavo informacij in primerov dobre prakse na področju varstva, ohranjanja in sonaravne rabe gozdov, pri tem pa je treba zlasti priznati trajnostne pobude zasebnega sektorja; s povečanjem prizadevanj v ključnih mednarodnih forumih, vključno s Svetovno trgovinsko organizacijo in Organizacijo za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), ter z ukrepi za preprečevanje krčenja in degradacije gozdov in za obnovo gozdov ter z ukrepi, ki bi preprečili obratni učinek, ko bi se dobavne verige, povezane z neželenim krčenjem gozdov, zgolj preusmerile v druge regije po svetu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo in države članice, naj s trgovino in mednarodnim sodelovanjem spodbujajo potrebne naložbe za uveljavitev mednarodnih standardov trajnostnosti v gozdarskih sektorjih in njihovih vrednostnih verigah, spodbujanjem krožnega biogospodarstva, zelenega turizma, obnovljivih virov energije, pametnega kmetijstva in na drugih ustreznih področjih, tudi v tretjih državah; |
| --- | --- |

54.

| 55. | predlog bi moral zagotoviti pravno varnost za vse ustrezne deležnike morebitnih novih vseevropskih ukrepov in okvirov, povezanih s trenutno uporabo in licenciranjem sporazumov o prostovoljnem partnerstvu o izvrševanju zakonodaje, upravljanju in trgovanju na področju gozdov, da bi zagotovili zanimanje za vlaganje v izvoz v Uniji, ki ne povzroča krčenja gozdov; spodbuja Komisijo, naj sklene sporazume o partnerstvu na podlagi trgovine z največjimi proizvajalkami kmetijskega blaga da bi obravnavali vzroke za krčenje gozdov na strani povpraševanja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ugotavlja, kako pomembno je zagotoviti, da bo krčenje gozdov vključeno v politični dialog na državni ravni, in partnerskim državam pomagati pri oblikovanju in izvajanju nacionalnih okvirov za gozdarstvo in trajnostno gozdarstvo; poudarja, da se morajo v teh nacionalnih okvirih upoštevati domače potrebe in zaveze na svetovni ravni; poudarja, da je treba uvesti mehanizme za spodbujanje malih kmetov ter tako ohraniti in izboljšati ekosistem in proizvode, ki jih zagotavljata trajnostno gozdarstvo in kmetijstvo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | meni, da bi moralo odločno ukrepanje na notranjem trgu Unije spremljati odločno ukrepanje na mednarodni ravni; nacionalni okvirni programi v okviru zunanjega delovanja EU bi zato morali vključevati določbe za pomoč podjetjem in malim kmetom v tretjih državah, ki sodelujejo z izvajalci dejavnosti, ki dajejo na notranji trg Unije blago, povezano s tveganji za gozdove in ekosisteme, da bi izvajali dejavnosti brez škodovanja gozdovom in ekosistemom; |
| --- | --- |

57.

| 58. | meni, da bi morala biti uredba, predlagana v Prilogi k tej resoluciji, oblikovana tako, da je skladna s pravili Svetovne trgovinske organizacije, kar je tudi mogoče, in bi morala biti dopolnjena s sporazumi o partnerstvu na podlagi trgovine, sklenjenimi z glavnimi državami proizvajalkami primarnih kmetijskih proizvodov, za odpravo dejavnikov krčenja gozdov na strani ponudbe; |
| --- | --- |

58.

| 59. | predlaga, da bi morala Komisija pri pogajanjih s tretjimi državami o nacionalnih okvirnih programih dati prednost določbam za pomoč podjetjem v tretjih državah in malim kmetom, ki sodelujejo z izvajalci dejavnosti, ki dajejo na notranji trg Unije blago in pridobljene proizvode, povezane s tveganji za gozdove in ekosisteme, pri izvajanju dejavnosti brez škodovanja gozdovom, ekosistemom in človekovim pravicam; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da lahko krepitev pravnega okvira EU o krčenju gozdov močno vpliva na cene zemljišč v tretjih državah in da se presečni datum ne bi smel določiti po tem, ko bo Komisija objavila predlog, opisan v Prilogi k tej resoluciji; da se preprečijo špekulacije; |
| --- | --- |

60.

Krčenje gozdov in človekove pravice

| 61. | poudarja, da sprememba regulativnega okvira z namenom legalizacije uporabe nekaterih območij in spremembe pravic do posesti ne odpravlja negativnega vpliva na človekove pravice in okolje, ki bi ga povzročilo izvajanje te spremembe; zato poudarja, da morajo merila glede primerne skrbnosti poleg zakonitosti ukrepov vključevati tudi druge elemente; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opaža, da proizvodnja blaga, povezanega s tveganji za gozdove in ekosisteme, na lokalne skupnosti ne vpliva negativno le prek neposrednega krčenja gozdov, degradacije ekosistemov in prilaščanja zemljišč, temveč tudi prek prilaščanja vode, kar lahko vpliva na gozdove in druge ekosisteme; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poudarja, da so na čelu boja za ohranjanje ekosistemov pogosto lokalne skupnosti, domorodni prebivalci, zagovorniki zemljiških pravic in okoljevarstveniki; ugotavlja, da so v nekaterih regijah konflikti zaradi rabe zemljišč in virov glavni vzrok za nasilje nad domorodnimi ljudstvi (35), in je zaskrbljen, da sta degradacija in uničevanje gozdov in drugih dragocenih ekosistemov pogosto povezana s kršitvami človekovih pravic ali izhajata iz njih; obsoja vse oblike kaznovanja, nadlegovanja in preganjanja zaradi sodelovanja v naravovarstvenih dejavnostih; zato poziva, naj se v prihodnji pravni okvir EU vključi varstvo človekovih pravic, zlasti do zemljiške posesti, ter pravic delavcev, s posebnim poudarkom na pravicah domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti; poziva Komisijo, naj spodbudi izvajanje procesov zakonodajnih reform v državah proizvajalkah z učinkovitim in smiselnim sodelovanjem vseh deležnikov, vključno s civilno družbo, domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi; poziva Unijo in države članice, naj na naslednji generalni skupščini Združenih narodov podprejo splošno priznanje pravice do zdravega okolja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo mehanizem za hitro odzivanje na ravni Unije v podporo zagovornikom okolja in gozdov v Uniji in po vsem svetu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da mora biti učinkovit dostop do pravnih postopkov in odškodnin za žrtve kršitev človekovih pravic in okoljske škode, ki jih povzročijo podjetja, del takega pravnega okvira; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da mora Unija poleg vzpostavitve pravnega okvira EU za blago, ki prispeva h krčenju gozdov, odločneje obravnavati uveljavljanje človekovih pravic, okoljske odgovornosti in pravne države kot horizontalnih vprašanj v sodelovanju z zadevnimi državami in drugimi pomembnimi državami uvoznicami; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da je treba ta pravni okvir zasnovati v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije do afriških, karibskih in pacifiških držav ter upoštevati pri ciljih prihodnjega sporazuma, ki bo nasledil sporazum iz Cotonouja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opozarja na pomen spoštovanja vodilnih načel OZN o podjetništvu in človekovih pravicah; podpira tekoča pogajanja za vzpostavitev zavezujočega instrumenta OZN na področju človekovih pravic za nadnacionalne družbe in druga podjetja ter poudarja, kako pomembno je, da EU proaktivno sodeluje v tem procesu; |
| --- | --- |

68.

Ukrepi EU in skladnost politik

| 69. | poudarja, da je treba vpliv potrošnje blaga, povezanega s tveganji za gozdove in ekosisteme, v Uniji ustrezno obravnavati v vseh nadaljnjih regulativnih ali neregulativnih ukrepih in dejavnostih v okviru strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 in strategije „od vil do vilic“ ter v uredbi o strateških načrtih SKP, vključno z nacionalnimi strateškimi načrti držav članic; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja pomen spodbujanja trajnostnih načinov prehranjevanja z ozaveščanjem potrošnikov o vplivu vzorcev potrošnje in zagotavljanjem informacij o načinih prehranjevanja, ki so boljši za zdravje ljudi in imajo manjši okoljski odtis; meni, da je treba uvesti učinkovite ukrepe za povečanje podpore, namenjene ekološkim kmetijskim praksam, in zmanjšanje količine zavržene hrane v celotni dobavni verigi; poudarja, da je treba določiti ukrepe, namenjene ozaveščanju potrošnikov na področju vpliva potrošniških vzorcev na gozdove, biotsko raznovrstnost in podnebje, zagotavljanju podpore in spodbujanju izbire živilskih proizvodov rastlinskega izvora; |
| --- | --- |

70.

| 71. | meni, da bi morala Unija za zmanjšanje ogljičnega odtisa prevoza uvoženega blaga iz tretjih držav in za spodbujanje trajnostne lokalne proizvodnje in delovnih mest spodbujati uporabo trajnostnega lokalnega lesa, pridobljenih lesnih proizvodov ali gozdne biomase; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da je treba zmanjšati odvisnost od uvoza blaga, povezanega s tveganji za gozdove in ekosisteme, s spodbujanjem lokalno pridobljenih rastlinskih beljakovin, pašništva ter zakonite in trajnostno izdelane krme, in sicer z izvajanjem beljakovinske strategije Unije; |
| --- | --- |

72.

| 73. | podpira spodbujanje posevkov, ki vežejo dušik/stročnic/beljakovinskih rastlin v okviru novih strateških načrtov SKP, med drugim s kolobarjenjem, pogojevanjem, ekoshemami, kmetijskimi in okoljskimi ukrepi, novimi sektorskimi ukrepi in vezano podporo, da bi povečali samozadostnost oskrbe z beljakovinskimi rastlinami v Uniji, hkrati pa prispevali k doseganju ciljev strategije za biotsko raznovrstnost in strategije „od vil do vilic“; poleg tega ugotavlja, da bi morala biti dohodek in donosnost živinorejskih kmetij skladna z ravnmi proizvodnje, ki jih lahko dosežemo s pašo ali z domačimi krmnimi rastlinami; poziva k nadaljnjim raziskavam in spodbujanju inovativnih proizvodnih sistemov in metod, ki lahko zmanjšajo zunanje vložke in stroške, na primer pašne sisteme, ki temeljijo na krmnih rastlinah, kot je rotacijska paša, četudi je obseg proizvodnje manjši; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poudarja, kako pomemben je razvoj trajnostnega biogospodarstva, v katerem imajo trajnostno proizvedeni proizvodi visoko vrednost; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da bi morala politika Unije na področju bioenergije ustrezati strogim socialnim in okoljskim merilom; |
| --- | --- |

75.

| 76. | želi spomniti, da Unija tveganje krčenja gozdov obravnava na podlagi uredbe EU o lesu, akcijskega načrta EU FLEGT, sporazumov o prostovoljnem partnerstvu, ki v državah proizvajalkah spodbujajo procese, v katere je vključenih več deležnikov, ter direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (RED II) (36), ki vključujejo številna pravila in bi lahko bili pomembna osnova za ukrepe, s katerimi bi čim bolj zmanjšali tveganje krčenja gozdov in nezakonito sečnjo; ugotavlja, da je v tej direktivi obveznost izpolnjevanja trajnostnih meril Unije s področja biogoriv razširjena na vse vrste končne uporabe energije iz biomase, vključno z ogrevanjem/hlajenjem, in električno energijo, ker pa direktiva zajema le surovine, ki se uporabljajo za proizvodnjo energije iz biomase, zaenkrat ne prepoveduje uporabe blaga, povezanega s krčenjem gozdov ali preoblikovanjem ekosistema, npr. za proizvodnjo biogoriva; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poudarja, da metode za uresničevanje ciljev iz svežnja za čisto energijo za vse Evropejce ne smejo povzročati krčenja in degradacije gozdov v drugih delih sveta; zato poziva Komisijo, naj do leta 2021, zagotovo pa pred letom 2023, brez odlašanja pregleda ustrezne vidike poročila, priloženega Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/807 (37), in navedeno uredbo revidira v skladu z najnovejšimi znanstvenimi spoznanji in previdnostnim načelom; poziva Komisijo, naj ponovno oceni podatke o soji in začne čim prej, najkasneje pa do leta 2030 postopoma opuščati uporabo biogoriv, ki imajo velik vpliv na posredno spremembo rabe zemljišč; |
| --- | --- |

77.

| 78. | meni, da je treba obsežno rabo biogoriv v Uniji pospremiti z zadostnimi trajnostnimi merili, da bi preprečili neposredne in posredne spremembe rabe zemljišč, tudi krčenje gozdov; ugotavlja, da sedanja merila ne upoštevajo dovolj fosilnih surovin, ki se uporabljajo pri proizvodnji biogoriv; zato poziva k spremljanju in oceni učinka revidirane direktive o energiji iz obnovljivih virov med njenim izvajanjem, tudi glede učinkovitosti trajnostnih meril za bioenergijo; je seznanjen s pomenom lokalnih dobavnih verig surovin za doseganje dolgoročne trajnosti; |
| --- | --- |

78.

| 79. | meni, da bi morali pragozdovi in primarni gozdovi šteti za skupno globalno dobrino in biti kot taki tudi zaščiteni, ter da bi njihovi ekosistemi morali dobiti pravni status; |
| --- | --- |

79.

Komuniciranje in ozaveščanje

| 80. | poudarja, kako pomembno je, da se v Uniji zagotavlja potrošnja proizvodov iz dobavnih verig, ki ne povzročajo krčenja gozdov, in da se stalno ocenjujejo učinki potrošnje takih proizvodov v Uniji; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo kampanje obveščanja in ozaveščanja o uvoženih surovinah in proizvodih ter njihovem vplivu na svetovne gozdove in biotsko raznovrstne ekosisteme, pa tudi o socialno-ekonomskih posledicah krčenja gozdov in uničevanja ekosistemov ter kaznivih dejanj, povezanih z gozdovi, v Uniji in tretjih državah; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, da bi morala Komisija preučiti možnost, da predlaga uvrstitev primarnih gozdov na Unescov seznam svetovne dediščine, da bi jih pomagala zaščititi pred krčenjem in da bi povečala možnost opozarjanja javnosti na njihovo zaščito; če to ne bi bilo izvedljivo, meni, da bi bilo treba oceniti druge pravne možnosti za dosego teh ciljev; |
| --- | --- |

81.

Opredelitve pojmov, podatki o gozdovih in spremljanje

| 82. | ugotavlja, da so sedanja opredelitev izraza gozd, njegova kategorizacija ter številni drugi izrazi in načela, povezani s krčenjem gozdov in trajnostnim gospodarjenjem z gozdovi, ki so jih sprejeli ustrezni organi, na primer Organizacija združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), zgolj tehnični ter ne razlikujejo ustrezno med naravnimi gozdovi in gozdnimi nasadi, v katerih ekonomska funkcija gozda močno prevladuje nad njegovimi ostalimi funkcijami, ter poudarja, da bi to lahko na koncu povzročilo izkrivljanje podatkov o površini in stanju svetovnih gozdov; poziva ustrezne deležnike, naj poenotijo uporabo terminologije v skladu z besedilom v prilogi k osnutku resolucije, in poudarja pomen te razjasnitve za učinkovito uporabo povezanih instrumentov; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poudarja, da je treba zlasti zagotoviti neodvisno spremljanje trga blaga, povezanega s krčenjem gozdov; poziva Komisijo, naj okrepi svoja prizadevanja na tem področju v okviru programa Obzorje Evropa in podpre neodvisno spremljanje v državah proizvajalkah, pa tudi izmenjavo primerov dobre prakse in pridobljenih izkušenj med njimi, da bi izboljšali metodologijo in da informacije ne bi bile več razdrobljene; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poudarja, da je nujno treba izboljšati ustrezne mehanizme, da bi lahko z njimi ugotovili vir ali poreklo pridobljenega lesa; |
| --- | --- |

84.

| 85. | opozarja, da bi večji dostop do carinskih podatkov o proizvodih, uvoženih v Unijo, povečal preglednost in odgovornost v globalnih vrednostnih verigah; poziva Komisijo, naj vzpostavi carinsko partnerstvo v Uniji, pri tem pa razširi zahteve po carinskih podatkih, zlasti z vključitvijo izvoznika in proizvajalca kot obvezna carinska podatkovna elementa, s čimer se bo povečala preglednost in sledljivost globalnih vrednostnih verig; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ugotavlja, da morata biti za učinkovito izvajanje razpoložljivost in točnost podatkov, uporabljenih za oceno datuma izkrčitve gozda na zemljišču ali spremembe njegove rabe, zanesljivi; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva Unijo, naj nadalje razvije programe raziskav in spremljanja, kot so Copernicus, program Unije za opazovanje in spremljanje Zemlje, in drugi programi spremljanja, za nadzor dobavne verige proizvodov, da bi lahko odkrili proizvode, ki so v fazi proizvodnje povzročili krčenje gozdov ali degradacijo okolja, ter zgodaj opozarjali nanje; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva Komisijo, naj preuči možnosti za širšo uporabo satelitskega sistema Copernicus pri spremljanju stanja gozdov in preprečevanju gozdnih požarov ter škode v gozdovih, vključno s spremljanjem in prepoznavanjem njihovih vzrokov ter vzrokov krčenja gozdov in preoblikovanja ekosistemov, in sicer tako, da ustreznim organom v vsaki državi članici olajša dostop do tega sistema, malim in srednjim ter zagonskim podjetjem pa zagotovi neposreden vir odprtih podatkov; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pozdravlja ustanovitev opazovalne skupine za gozdove, namenjene zbiranju podatkov in obveščanju o krčenju gozdov v Evropi in po svetu, ter poziva to opazovalno skupino, naj vzpostavi mehanizem za zaščito aktivistov, ki se zavzemajo za varstvo gozdov; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva k vzpostavitvi mehanizmov zgodnjega opozarjanja za obveščanje javnih organov, podjetij, vključno s shemami tretjih strani, in potrošnikov o blagu, ki prihaja z območij s tveganjem za spremembo ekosistema v zvezi z izgubo in poslabšanjem gozdov in savanskih območij ter območij, kjer so bile kršene človekove pravice, ter za pomoč pri reševanju teh vprašanj z okrepitvijo dialoga in izmenjavo podatkov z ustreznimi tretjimi državami; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva Komisijo, naj vzpostavi evropsko podatkovno zbirko o tekočih in preteklih projektih med Unijo in tretjimi državami ter dvostranskih projektih med državami članicami in tretjimi državami, da bi se ocenil njihov vpliv na svetovne gozdove; poudarja vključenost lokalnih in regionalnih organov pri izvajanju teh projektov; |
| --- | --- |

91.

Gospodarjenje z gozdovi, raziskave in inovacije

| 92. | poudarja, da je treba, če želimo spremljati krčenje gozdov, upoštevati povezave med gozdarskim in drugimi sektorji ter poskrbeti za digitalizacijo in naložbe v raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ker gozdarski sektor v Uniji neposredno zaposluje najmanj 500 000 ljudi (38) in 13 milijonov ljudi po vsem svetu (39), ta delovna mesta pa so predvsem na podeželju; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ugotavlja, da na ravni Unije nekatere politike držav članic odražajo okvir za gozdove in gospodarjenje z njimi, ki je razdrobljen in nepovezan, zato potrebujejo več boljšega usklajevanja, da bi spodbudili trajnost; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva k tesnejšemu sodelovanju vlad, podjetij, proizvajalcev in civilne družbe, da bi s politikami in okvirnimi pogoji podprli projekte v zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poudarja, da so raziskave in inovacije nujne, če želimo v okviru trajnostnega gospodarjenja z gozdovi in gozdarskega sektorja v večji meri prispevati k premagovanju izzivov krčenja gozdov in boju proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva k vzajemni podpori z raziskovanjem in izmenjavami pri škodnih dogodkih, da bi našli geografskim pogojem prilagojene ukrepe za preprečevanje obsežnih požarov in napadov škodljivcev; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pozdravlja ukrepe za prilagajanje nasadov podnebnim spremembam; pozdravlja dejstvo, da se v številnih državah že priporoča in uvaja povečanje števila odpornejših avtohtonih drevesnih vrst v zdravih in biološko raznolikih gozdovih; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poudarja pomen usposabljanja v Uniji in tretjih državah na področju trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, nasadi in kmetijsko-gozdarskimi sistemi, vključno s stalno pokritostjo z vegetacijo; meni, da je to bistveni dejavnik pri zagotavljanju biotske raznovrstnosti ter dohodka gozdarskih skupnosti in kmetov v kmetijsko-gozdarskih sistemih; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poudarja, da je za uspešno izvajanje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi v praksi zelo pomembna izobražena, kvalificirana in dobro usposobljena delovna sila; zato Komisijo in države članice poziva, naj izvajajo ukrepe za lažjo izmenjavo primerov dobre prakse in v ta namen uporabljajo tudi obstoječa partnerstva; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva k okrepitvi sodelovanja na svetovni ravni za boljšo izmenjavo znanja in izkušenj v zvezi z izboljševanjem trajnosti pri gospodarjenju z večnamenskimi gozdovi; |
| --- | --- |

101.

| 102. | zato poziva Unijo, naj s tretjimi državami oblikuje mednarodna zavezništva za zaščito gozdov z izvajanjem premišljenih politik za odpravo krčenja gozdov, celostno načrtovanje rabe zemljišč, zagotavljanje preglednosti v zvezi zemljiško posestjo in preprečevanje spreminjanja gozdov v kmetijske površine; zato poziva k zagotavljanju mednarodnega financiranja za gozdove v okviru svetovnih sporazumov o varstvu gozdov v tesnem sodelovanju z evropskimi vladami in mednarodnimi akterji; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva k oblikovanju konceptov za trajnostno prihodnost svetovnih gozdov, ki bodo združevali gospodarske in okoljske interese, saj so za številne države gozdovi pomemben vir, ki se mu niso pripravljene prostovoljno odpovedati; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva k bolj celostnemu pristopu na ravni Unije, na podlagi katerega bi Unija lokalnim organom zagotavljala neposredno podporo pri izvajanju praks pogozdovanja in trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; poziva predvsem k močnejši vlogi Unije na področju zagotavljanja pomoči lokalnim in regionalnim organom pri izvajanju veljavnih predpisov o varstvu gozdov; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poziva k trdni finančni podpori in spodbujevalnim programom za ukrepe, namenjene pogozdovanju degradiranih površin in površin, ki niso primerne za kmetovanje. |
| --- | --- |

105.

Financiranje

| 106. | poziva Komisijo, naj sprejme večletni finančni okvir, ki bo odporen proti podnebnim in okoljskim spremembam; pri tem naj posebno pozornost nameni vplivu sredstev za zunanje delovanje, ki lahko prispevajo h krčenju gozdov in degradaciji ekosistemov, pa tudi nekaterih sredstev za raziskave in razvoj; poziva k preverjanju skladnosti večletnega finančnega okvira in vseh evropskih proračunov z zelenim dogovorom; |
| --- | --- |

106.

| 107. | meni, da bi morale določbe v merilih EU za zelena javna naročila vključevati krčenje gozdov in skladnost s predlogom za potrebno skrbnost; meni, da bi bilo treba pri reviziji Direktive 2014/24/EU o javnem naročanju (40) med merila za oddajo naročila vključiti izpolnjevanje obveznosti potrebne skrbnosti; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva institucije in agencije Unije, naj dajejo zgled s spremembo svojega ravnanja, javnih naročil in okvirnih pogodb, da bodo vključevali uporabo le tistih proizvodov, ki niso povezani s krčenjem gozdov; |
| --- | --- |

108.

| 109. | zlasti poziva Komisijo, naj sprejme pobude za prepoved javne nabave uvoženih proizvodov, ki so nastali s krčenjem gozdov, v okviru večstranskega sporazuma o javnem naročanju, sklenjenega v okviru Svetovne trgovinske organizacije, in Direktive 2014/24/EU; |
| --- | --- |

109.

| 110. | poziva Unijo naj ustrezno podpre varstvo obstoječih ter oblikovanje novih in ustrezno izbranih zavarovanih območij, zlasti v državah, ki so glavne proizvajalke lesa; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poziva Unijo, naj finančno pomoč partnerskim državam pogojuje z uvedbo funkcionalnega sistema zavezujočih konceptualnih instrumentov, ki prispevajo k trajnostnemu gospodarjenju z gozdovi (na primer načrtov za gospodarjenje z gozdovi); poudarja, da so ti instrumenti učinkoviti le, če so pripravljeni z zadostnim strokovnim znanjem, ter poziva Unijo, naj določi in uveljavi jasna pravila za skladnost z njimi; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poziva, naj ima gozdarski sektor pomembno vlogo v prihodnjem instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) in naj se v celoti izkoristi potencial načrta za zunanje naložbe in regionalnih mehanizmov kombiniranega financiranja, s katerimi je treba spodbujati zasebno financiranje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; poziva h krepitvi že obstoječih standardov in sistemov certificiranja, namesto da bi uvedli nove, in poudarja, da morajo biti ti standardi in sistemi certificiranja skladni s pravili STO; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poudarja, da je treba skupnostim, ki so odvisne od gozda, in domorodnim ljudstvom dejansko priznati pravice, ki izhajajo iz običajnega lastništva posesti, in jih spoštovati, ker gre za vprašanje socialne pravičnosti v skladu s prostovoljnimi smernicami FAO za odgovorno upravljanje zemljiških posesti, ribištva in gozdov v okviru nacionalne prehranske varnosti (VGGT), Deklaracijo ZN o pravicah avtohtonih prebivalcev (UNDRIP) in Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169; poziva Komisijo, naj podpre razširjanje, uporabo in izvajanje VGGT na svetovni, regionalni in državni ravni, tudi prek načrta za zunanje naložbe; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poziva k okrepitvi sodelovanja med EU in državami AKP, da bi se spoprijeli z vse večjim problemom krčenja gozdov in širjenja puščav v državah AKP, in sicer z oblikovanjem akcijskih načrtov za izboljšanje upravljanja in ohranjanja gozdov ter vzpostavitev sistemov spremljanja; poziva Unijo, naj zagotovi, da bo krčenje gozdov vključeno v politične dialoge na nacionalni ravni, in naj partnerskim državam pomaga pri razvoju in izvajanju nacionalnih okvirov na področju gozdov in trajnostnih dobavnih verig, hkrati pa podpira učinkovito izvajanje nacionalno določenih prispevkov partnerskih držav v skladu s Pariškim sporazumom; |
| --- | --- |

114.

| 115. | od Komisije zahteva, da na podlagi člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije predloži predlog za pravni okvir EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU, v katerem bo upoštevala priporočila iz priloge; |
| --- | --- |

115.

o

o o

| 116. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in priložena priporočila posreduje Komisiji in Svetu. |
| --- | --- |

116.

---

(1)  UL L 295, 12.11.2010, str. 23.

(2)  UL L 198, 22.6.2020, str. 13.

(3)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

(4)  EPRS, An EU legal framework to halt and reverse EU-driven global deforestation – European added value assessment (Pravni okvir EU za zaustavitev in obrnitev trenda krčenja gozdov po svetu, ki ga povzroča EU – ocena evropske dodane vrednosti), PE 654.174, september 2020.

(5)  UL C 364, 18.12.2000, str. 1.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0226.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0405.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0098.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0330.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0279.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0333.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(13)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0015.

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0212.

(15)  Poročilo Global Warming of 1.5 oC (Globalno segrevanje za 1,5 oC), posebno poročilo Medvladnega panela za podnebne spremembe o vplivu globalnega segrevanja za 1,5 oC nad predindustrijsko ravnijo in povezanih globalnih usmeritev glede emisij toplogrednih plinov v okviru okrepitve globalnega odziva na podnebne spremembe, trajnostnega razvoja in prizadevanj za odpravo revščine.

(16)  Sporočilo o krepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, Evropska komisija, 2019.

(17)  Living planet 2016 (Poročilo o živem planetu 2016), Svetovni sklad za naravo (WWF), Zoological Society of London, Stockholm Resilience Centre.

(18)  Sporočilo o krepitvi ukrepov EU za zaščito in obnovo svetovnih gozdov, Evropska komisija, 2019.

(19)  Agriculture, Forestry and Other Land Use (AFOLU) (Kmetijstvo, gozdarstvo in druga raba zemljišč), Smith P. in dr. (2014). V: Climate Change 2014: Mitigation of Climate Change (Podnebne spremembe 2014: blaženje podnebnih sprememb). Prispevek delovne skupine III k petemu ocenjevalnemu poročilu Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC) [Edenhofer, O. in dr. (ur.)]. Cambridge University Press, Cambridge, Združeno kraljestvo, in New York, NY, ZDA.

(20)  Cook, NASA Goddard Institute for Space Studies, 2005.

(21)  We Lost a Football Pitch of Primary Rainforest Every 6 Seconds in 2019 (V letu 2019 smo vsakih 6 sekund izgubili za eno nogometno igrišče deževnega pragozda), World Resoruces Institute, na spletu, 2. junij 2020.

(22)  Rainforest Mafias: How Violence and Impunity Fuel Deforestation in Brazil’s Amazon (Mafija v deževnih gozdovih: Kako nasilje in nekaznovanje poganjata krčenje amazonskega pragozda v Braziliji), Human Rights Watch, na spletu, 17. september 2019.

(23)  Bruce A. Wilcox in Brett Ellis, Center for Infectious Disease Ecology, Asia-Pacific Institute for Tropical Medicine and Infectious Diseases, University of Hawaii, Manoa, ZDA; 2006.

(24)  Kot je denimo dokumentirano v atlasu pravnega varstva v okoljskih zadevah (https://ejatlas.org/conflict/water-grabbing-and-agribusiness-in-the-south-coast-of-guatemala) za primer Gvatemale (sladkorni trs, palmovo olje in banane).

(25)  Organizacija OZN za prehrano in kmetijstvo 2016. State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities (Stanje svetovnih gozdov v letu 2016. Gozdovi in kmetijstvo: Izzivi in priložnosti pri uporabi zemljišč). Rim. http://www.fao.org/3/a-i5588e.pdf

(26)  Evropska komisija, 2013. The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation. Final report (Vpliv porabe EU na krčenje gozdov: celovita analiza učinka porabe EU na krčenje gozdov. Končno poročilo). Študija, ki jo je financirala Evropska komisija, izvedli pa so jo VITO, International Institute for Applied Systems Analysis, HIVA – Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving in International Union for the Conservation of Nature NL.

(27)  Poročilo IPBES iz leta 2019.

(28)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E. K., Löfgren, P., Börner, J., in Godar, J. (2020). Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil's soy exports. Global Environmental Change, 62, 102067 (Prostorsko eksplicitni odtis kmetijskih proizvodov: popis emisij ogljikovega dioksida, povezanih z brazilskim izvozom soje. Globalne okoljske spremembe) (https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623).

(29)  Tehnično poročilo Komisije – 2013 – 063 The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation (Vpliv porabe EU na krčenje gozdov: celovita analiza učinka porabe EU na krčenje gozdov); študija, ki jo je financiral GD ENV Evropske komisije, izvedli pa so jo inštituti VITO, IIASA in HIVA ter IUCN NL, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, str. 23–24.

(30)  Five year Assessment Report on the New York Declaration „Protecting and restoring forests. A Story of Large Commitments yet Limited Progress“ (Poročilo o petletni oceni Newyorške deklaracije. Varstvo in obnova gozdov. Zgodba o velikih zavezah in omejenemu napredku), september 2019,

https://forestdeclaration.org/images/uploads/resource/2019NYDFReport.pdf.

(31)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/29/ES z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu ter o spremembi Direktive Sveta 84/450/EGS, direktiv Evropskega parlamenta in Sveta 97/7/ES, 98/27/ES in 2002/65/ES ter Uredbe (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah)

(UL L 149, 11.6.2005, str. 22).

(32)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378014001046

(33)  Uredba (EU) 2017/821 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o določitvi obveznosti za potrebno skrbnost v oskrbovalni verigi za uvoznike v Uniji, ki uvažajo kositer, tantal in volfram, njihove rude ter zlato, ki izvirajo s konfliktnih območij in območij z visokim tveganjem (UL L 130, 19.5.2017, str. 1).

(34)  Direktiva 2014/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o spremembi Direktive 2013/34/EU glede razkritja nefinančnih informacij in informacij o raznolikosti nekaterih velikih podjetij in skupin (UL L 330, 15.11.2014, str. 1).

(35)  Poročilo brazilskega generalnega tožilstva: http://www.mpf.mp.br/pgr/noticias-pgr/conflitos-associados-a-terra-sao-principal-causa-de-violencia-contra-indigenas-e-comunidades-tradicionais-no-brasil-segundo-mpf

(36)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

(37)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 z dne 13. marca 2019 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta glede določitve surovin z visokim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč, v zvezi s katerimi se ugotavlja znatna širitev proizvodnega območja na zemljišča z visoko zalogo ogljika, ter certificiranja pogonskih biogoriv, drugih tekočih biogoriv in biomasnih goriv z nizkim tveganjem za posredno spremembo rabe zemljišč (UL L 133, 21.5.2019, str. 1).

(38)  Zbirka podatkov o gozdarstvu urada Eurostat: https://ec.europa.eu/eurostat/web/forestry/data/database.

(39)  http://www.fao.org/rural-employment/agricultural-sub-sectors/forestry/en

(40)  Direktiva 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (UL L 94, 28.3.2014, str. 65).

---

PRILOGA K RESOLUCIJI:

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

1.   
  Cilj

Predlog uredbe (v nadaljnjem besedilu: predlog) bi moral zagotoviti podlago za zagotavljanje visoke ravni varstva naravnih virov, kot so naravni gozdovi, biotska raznovrstnost in naravni ekosistemi, ter prispevati k trdnejšemu okviru za njihovo trajnostno upravljanje, da bi preprečili njihovo propadanje in spreminjanje, in sicer bi bilo treba zagotoviti, da tržni vzorci in vzorci potrošnje v Uniji nanje ne vplivajo škodljivo. Predlog bi moral zajemati tudi varstvo človekovih pravic ter uradnih in običajnih pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti do zemljišč, ozemlja in virov, ki so ogrožene zaradi pridobivanja in izdelave proizvodov.

Predlog bi moral zagotoviti preglednost in pravno varnost glede:

| (a) | blaga in pridobljenih proizvodov, zajetih v predlogu, ki se tržijo na notranjem trgu Unije, |
| --- | --- |

(a)

blaga in pridobljenih proizvodov, zajetih v predlogu, ki se tržijo na notranjem trgu Unije,

| (b) | dobavnih praks in financiranja vseh subjektov, ki poslujejo na notranjem trgu Unije, |
| --- | --- |

(b)

dobavnih praks in financiranja vseh subjektov, ki poslujejo na notranjem trgu Unije,

| (c) | proizvodnih praks, vključno z odvzemanjem vode, subjektov na notranjem trgu Unije, ki sekajo, pridobivajo, dobavljajo in predelujejo blago in pridobljene proizvode, povezane s tveganji za gozdove in ekosisteme, ki jih ta predlog zajema, pa tudi prakse njihovih financerjev. |
| --- | --- |

(c)

proizvodnih praks, vključno z odvzemanjem vode, subjektov na notranjem trgu Unije, ki sekajo, pridobivajo, dobavljajo in predelujejo blago in pridobljene proizvode, povezane s tveganji za gozdove in ekosisteme, ki jih ta predlog zajema, pa tudi prakse njihovih financerjev.

Predlog bi moral prispevati k izpolnjevanju mednarodnih zavez na področju okolja in človekovih pravic, ki so jih sprejele Unija in njene države članice, kot so Pariški sporazum, cilji trajnostnega razvoja in obveznosti na področju človekovih pravic, določene v mednarodnih pogodbah o človekovih pravicah, ter določiti pravno zavezujoča trajnostna merila za človekove pravice ter varstvo naravnih gozdov in naravnih ekosistemov pred njihovim preoblikovanjem in propadanjem, kot je določeno v predlogu. Predlog bi moral upoštevati tveganja ter biti sorazmeren in izvršljiv.

2.   
  Področje uporabe

Predlog bi se moral uporabljati za vse subjekte ne glede na pravno obliko, velikost ali kompleksnost vrednostnih verig, torej vse fizične ali pravne osebe (razen nekomercialnih potrošnikov), ki blago in pridobljene proizvode iz predloga prvič dajo na notranji trg Unije ali financirajo izvajalce teh dejavnosti. Prav tako bi se moral uporabljati za subjekte iz Unije in od drugod. Izvajalci dejavnosti, ki nimajo sedeža v Uniji, bi morali za izvajanje nalog (v skladu z Uredbo (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta (1)) pooblastiti zakonitega zastopnika.

Vsi subjekti bi morali imeti pravico, da zakonito dajejo na trg Unije blago in pridobljene proizvode, povezane s tveganji za gozdove in ekosisteme, samo, če lahko v skladu z določbami iz razdelka 4 te priloge dokažejo, da pri svojih dejavnostih in v vseh svojih poslovnih razmerjih s poslovnimi partnerji in subjekti v vsej vrednostni verigi (prevozniki, dobavitelji, trgovci, franšizojemalci, imetniki licenc, skupni podjemi, naročniki, pogodbeni izvajalci, poslovne stranke ter finančni, pravni in drugi svetovalci) ni tveganja oziroma obstaja zgolj zanemarljivo tveganje, da blago, dano na trg Unije:

| — | izvira z zemljišč, pridobljenih s preoblikovanjem naravnih gozdov ali drugih naravnih ekosistemov, |
| --- | --- |

—

izvira z zemljišč, pridobljenih s preoblikovanjem naravnih gozdov ali drugih naravnih ekosistemov,

| — | izvira iz naravnih gozdov in naravnih ekosistemov, kjer prihaja do degradacije, in |
| --- | --- |

—

izvira iz naravnih gozdov in naravnih ekosistemov, kjer prihaja do degradacije, in

| — | se pri njihovi proizvodnji kršijo človekove pravice oziroma so povezani s kršenjem človekovih pravic. |
| --- | --- |

—

se pri njihovi proizvodnji kršijo človekove pravice oziroma so povezani s kršenjem človekovih pravic.

Finančne institucije, ki subjektom v dobavni verigi blaga zagotavljajo financiranje, naložbe, zavarovanje ali druge storitve, morajo tudi ravnati s potrebno skrbnostjo, da zagotovijo, da podjetja v dobavni verigi spoštujejo obveznosti iz tega predloga.

Subjekti bi morali sprejeti ustrezne in pregledne ukrepe, s katerimi bi zagotovili spoštovanje teh standardov v vsej oskrbovalni verigi.

Predlog bi moral zajemati vse vrste blaga, ki se najpogosteje povezuje s krčenjem gozdov, degradacijo naravnih gozdov ter s preoblikovanjem in degradacijo naravnih ekosistemov zaradi človekove dejavnosti. Na podlagi neodvisne, strokovne ocene, ki bi upoštevala previdnostno načelo, bi bilo treba pripraviti seznam tega blaga in ga vključiti v prilogo k temu predlogu, zajeti pa bi morali biti vsaj palmovo olje, soja, meso, usnje, kakav, kava, kavčuk in koruza ter vsi iz njih proizvedeni končni izdelki ali polizdelki in vsi proizvodi, ki jih vsebujejo. Če izdelek vsebuje sestavine iz več kot ene vrste blaga iz predloga, bi bilo treba potrebno skrbnost izvajati za vsako vrsto blaga posebej. V treh letih od začetka veljavnosti tega predloga bi bilo treba v njegovo področje uporabe vključiti blago iz Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) (uredba EU o lesu) na podlagi ocene Komisije, ki bo temeljila na neodvisni strokovni oceni, pri čemer bi morala upoštevati previdnostno načelo.

Komisija bi morala na podlagi neodvisne strokovne ocene in ob upoštevanju previdnostnega načela, pravočasno sprejeti delegirane akte, s katerimi bi revidirala in spreminjala seznam z vsemi dodatnimi proizvodi in njihovimi pridobljenimi proizvodi, ki bi jih bilo treba vključiti v predlog, če se pojavijo dokazi ali pomembni znaki glede škodljivega vpliva njihovega sečnje, pridobivanja ali proizvodnje na naravne gozdove, naravne ekosisteme ali človekove ter formalne in običajne pravice domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti do zemljišč, ozemelj in virov. Komisija bi morala biti pozorna in proaktivna pri opredeljevanju nastajajočih tveganj ter se dejavno posvetovati z različnimi deležniki z ustreznimi izkušnjami, da bi lahko vodila seznam blaga, ki bi izražal raven poznavanja tveganj, povezanih s človekovimi pravicami in okoljem, v ustreznih sektorjih.

Predlog bi se moral enako uporabljati tudi za vse finančne institucije, ki imajo dovoljenje za poslovanje v Uniji in ki zagotavljajo financiranje, naložbe, zavarovanje ali druge storitve subjektom, ki sekajo, pridobivajo, proizvajajo, predelujejo ali prodajajo blago in pridobljene proizvode oziroma z njimi trgujejo, povezane s tveganji za gozdove in ekosisteme, da bi se zagotovilo, da te finančne institucije in podjetja v svoji dobavni verigi spoštujejo obveznosti glede okolja in človekovih pravic, kot so določene v predlogu.

Predlog bi bilo treba uporabljati za trgovce, torej fizične ali pravne osebe, ki pri opravljanju poslovne dejavnosti subjektom na notranjem trgu Unije prodajajo ali od njih kupujejo blago in pridobljene proizvode iz predloga, ki so že na tem trgu. Subjekti na notranjem trgu Unije ne bi smeli sodelovati s trgovci, razen če trgovci:

| — | poznajo subjekte ali trgovce, ki to blago in pridobljene proizvode dobavljajo, in |
| --- | --- |

—

poznajo subjekte ali trgovce, ki to blago in pridobljene proizvode dobavljajo, in

| — | kjer je primerno, poznajo trgovce, ki jim to blago in pridobljene proizvode dobavljajo sami, in |
| --- | --- |

—

kjer je primerno, poznajo trgovce, ki jim to blago in pridobljene proizvode dobavljajo sami, in

| — | lahko zagotovijo sledljivost svojih proizvodov, da bi lahko ugotovili njihovo poreklo, ko se dajo na notranji trg Unije. |
| --- | --- |

—

lahko zagotovijo sledljivost svojih proizvodov, da bi lahko ugotovili njihovo poreklo, ko se dajo na notranji trg Unije.

3.   
  Splošne obveznosti

3.1.   
  Krčenje gozdov in preoblikovanje naravnih ekosistemov

Blago in pridobljeni proizvodi iz predloga, ki se dajo na trg Unije, ne bi smeli povzročati ali izhajati iz krčenja gozdov ali preoblikovanja naravnih ekosistemov.

Zato se blago in pridobljeni proizvodi, povezani s tveganji za gozdove in ekosisteme, ki se na trg Unije dajo bodisi nepredelani ali kot izdelki, ki so iz njih proizvedeni ali jih vsebujejo, ne smejo sekati, pridobivati ali proizvajati na zemljiščih, ki so na določen presečni datum v preteklosti, ki je znanstveno utemeljen, upravičen, izvedljiv v praksi in skladen z mednarodnimi zavezami EU, a najpozneje leta 2015, imela status naravnega gozda ali naravnega ekosistema v skladu z opredelitvijo v razdelku 3.3 spodaj, a so po tem datumu ta status izgubila zaradi izkrčenja gozda ali preoblikovanja ekosistema.

3.2.   
  Degradacija naravnih gozdov in ekosistemov

Blago in pridobljeni proizvodi iz predloga, ki se dajo na trg Unije, ne bi smeli povzročati ali izhajati iz degradacije naravnih gozdov ali naravnih ekosistemov zaradi človekove dejavnosti.

Zato se blago in pridobljeni proizvodi, povezani s tveganji za gozdove in ekosisteme, ki se na trg Unije dajo bodisi nepredelani ali kot izdelki, ki so iz njih proizvedeni ali jih vsebujejo, ne smejo sekati, pridobivati ali proizvajati na zemljiščih, ki so na določen presečni datum v preteklosti, a najpozneje leta 2015, imela status naravnega gozda ali naravnega ekosistema v skladu z opredelitvijo v razdelku 3.3 spodaj, a so po tem datumu ta status izgubila zaradi izkrčenja gozda ali pretvorbe ekosistema. Pravno bi moralo biti dovoljeno dati na trg Unije samo blago, ki je posekano, pridobljeno ali proizvedeno v skladu s cilji ohranjanja in ne povzroča izgube ali slabšanja ekosistemskih funkcij na zemljišču, kjer se seka, pridobiva ali proizvaja, ali v neposredni okolici tega zemljišča.

3.3.   
  Opredelitve pojmov

Zakonodajni predlog Komisije bi moral vsebovati opredelitve pojmov „gozd“, „naravni gozd“, ki ima številne ali večino značilnosti gozda, ki je avtohton na določenem območju, tudi ob prisotnosti človekove dejavnosti, „krčenje gozdov“, „degradacija gozdov“, „naravni ekosistem“, „degradacija ekosistema“ in „preoblikovanje ekosistema“. Te opredelitve bi morale temeljiti na objektivnih in znanstvenih vidikih ter upoštevati ustrezne vire mednarodnega prava in mednarodnih organizacij ter druge pobude, ki zagotavljajo ustrezne opredelitve, kot so Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, Evropska agencija za okolje, okvirna pobuda za odgovornost ali pristop visokih zalog ogljika.

Opredelitve bi morale temeljiti na naslednjih načelih:

| — | omogočati bi morale doseganje najvišje ravni varstva okolja, zlasti gozdov in drugih naravnih ekosistemov, ter biti skladni z mednarodnimi in domačimi zavezami Unije glede gozdov, biotske raznovrstnosti in varstva podnebja, |
| --- | --- |

—

omogočati bi morale doseganje najvišje ravni varstva okolja, zlasti gozdov in drugih naravnih ekosistemov, ter biti skladni z mednarodnimi in domačimi zavezami Unije glede gozdov, biotske raznovrstnosti in varstva podnebja,

| — | podpirati bi morale cilj Unije glede ohranjanja naravnih gozdov in ekosistemov, zlasti prvotnih in regeneriranih gozdov, ter preprečevati njihovo nadomestitev z gozdovi in ekosistemi, ki izhajajo iz človekovih dejavnosti, kot so nasadi dreves, |
| --- | --- |

—

podpirati bi morale cilj Unije glede ohranjanja naravnih gozdov in ekosistemov, zlasti prvotnih in regeneriranih gozdov, ter preprečevati njihovo nadomestitev z gozdovi in ekosistemi, ki izhajajo iz človekovih dejavnosti, kot so nasadi dreves,

| — | morale bi biti dovolj celovite, da bi zagotavljale varstvo drugih naravnih ekosistemov, ki so tako kot gozdovi pomembni za ohranjanje biotske raznovrstnosti ali doseganje podnebnih ciljev iz Pariškega sporazuma, |
| --- | --- |

—

morale bi biti dovolj celovite, da bi zagotavljale varstvo drugih naravnih ekosistemov, ki so tako kot gozdovi pomembni za ohranjanje biotske raznovrstnosti ali doseganje podnebnih ciljev iz Pariškega sporazuma,

| — | njihov cilj bi moral biti zagotoviti, da sprejetje ukrepov Unije za zaščito svetovnih gozdov ne bo povzročilo preusmeritev problema preoblikovanja in propadanja na druge naravne ekosisteme, ki so za biotsko raznovrstnost, podnebje in varstvo človekovih pravic enako pomembni kot naravni gozdovi. |
| --- | --- |

—

njihov cilj bi moral biti zagotoviti, da sprejetje ukrepov Unije za zaščito svetovnih gozdov ne bo povzročilo preusmeritev problema preoblikovanja in propadanja na druge naravne ekosisteme, ki so za biotsko raznovrstnost, podnebje in varstvo človekovih pravic enako pomembni kot naravni gozdovi.

3.4.   
  Kršitve človekovih pravic

Blago in pridobljeni proizvodi, povezani s tveganji za gozdove in ekosisteme, se ne bi smeli sekati, pridobivati ali proizvajati na zemljiščih, ki se pridobijo ali uporabljajo s kršitvami človekovih pravic, opredeljenih v nacionalni zakonodaji, ali minimalnih pravic, zapisanih v Listini EU o temeljnih pravicah ali mednarodnih sporazumih, torej pravic domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti, vključno s pravico do zemljiške posesti in procesno pravico, da dajo prostovoljno predhodno in informirano soglasje ali ga odrečejo, kot so jo na primer določili Stalni forum OZN za domorodna vprašanja ter organi OZN in regijski organi za spremljanje pogodb, pravice do vode, pravice do varstva okolja in trajnostnega razvoja, pravice do zagovarjanja človekovih pravic in okolja brez vsakršnega preganjanja in nadlegovanja, pravic delavcev, kot so določene v temeljnih konvencijah Mednarodne organizacije dela, drugih mednarodno priznanih človekovih pravic v zvezi z rabo zemljišč, dostopom do njih ali njihovim lastništvom in človekove pravice do zdravega okolja, kot je določena v okvirnih načelih o človekovih pravicah in okolju ter standardih in dobrih praksah, ki jih je opredelil posebni poročevalec OZN za človekove pravice in okolje.

Posebno pozornost bi bilo treba nameniti delu otrok in njegovemu odpravljanju.

V vseh fazah sečnje, pridobivanja ali proizvodnje blaga iz predloga bi bilo treba spoštovati pravice lokalnih skupnosti in domorodnih ljudstev ter pravico do zemljiške posesti v vseh oblikah, pa naj gre za javne, zasebne, skupnostne, domorodne ali običajne pravice ali pravice žensk. Prepoznati in spoštovati bi bilo treba uradne in običajne pravice domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti do zemljišč, območij in naravnih virov, pa tudi njihovo možnost branjenja svojih pravic brez povračilnih ukrepov. Mednje spadajo pravica do posedovanja, uporabe in upravljanja teh zemljišč in virov.

Blago, zajeto v predlogu, se ne bi smelo pridobivati tako, da bi pridobitev in raba zemljišč posegala v pravice skupnosti in pravico do zemljiške posesti. Blago, ki se daje na trg Unije, namreč ne bi smelo biti posekano, pridobljeno ali proizvedeno na zemljiščih domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti brez njihovega svobodnega, predhodnega in informiranega soglasja, kar velja tako za zemljišča v njihovi uradni lasti kot za zemljišča v običajni posesti.

4.   
  Obveznost odkrivanja, preprečevanja in omilitve škode v vrednostnih verigah

4.1.   
  Obvezna potrebna skrbnost

Subjekti bi morali sprejeti vse potrebne ukrepe za spoštovanje in zagotavljanje varstva človekovih pravic, naravnih gozdov in naravnih ekosistemov, kot je določeno v predlogu, v celotni vrednostni verigi. To bi moralo vključevati vsa njihova poslovna razmerja s poslovnimi partnerji in subjekti vzdolž vse vrednostne verige (kot so dobavitelji, trgovci, franšizojemalci, imetniki licenc, skupnimi podjemi, naročniki, pogodbenimi izvajalci, poslovnimi strankami, prevozniki ter finančnimi, pravnimi in drugimi svetovalci) in drugimi državnimi ali nedržavnimi ali državnimi subjekti, ki so neposredno povezani z njihovimi poslovnimi operacijami, proizvodi ali storitvami.

Pri tem bi morali izvajalci dejavnosti za potrebno skrbnost uporabljati pristop na podlagi tveganj, pri čemer mora potrebna skrbnost po naravi in obsegu ustrezati vrsti in stopnji tveganja za škodljive vplive. Za območja z večjim tveganjem bi bilo treba uporabljati strožjo potrebno skrbnost.

Ustrezno in učinkovito bi morali biti zajeti naslednji ukrepi.

(a)   Kartiranje vse vrednostne verige

Subjekti bi morali ugotoviti, ali so blago in proizvodi v njihovih celotnih vrednostnih verigah skladni z merili glede trajnosti in človekovih pravic iz predloga, tako da dostopajo do informacij o točnih zemljiščih, s katerih to blago izvira, in jih ocenili. Poleg okoljskih meril mora dostop do informacij izvajalcu dejavnosti omogočiti, da potrdi, da tisti, ki uporabljajo zemljišče za proizvodnjo blaga, povezanega s tveganji za gozdove in ekosisteme, to lahko počnejo in so od imetnikov pravic na tem zemljišču pridobili prostovoljno predhodno in informirano soglasje in da ne kršijo oziroma niso kršili nobenih človekovih pravic, navedenih v tem predlogu.

Predvsem morajo izvajalci dejavnosti imeti in zagotoviti informacije o:

| (i) | točnem območju ali območjih, kjer poteka sečnja, pridobivanje ali proizvodnja blaga. pri govedoreji, govejem mesu in usnju morajo izvajalci dejavnosti imeti informacije o različnih pašnih območjih, kjer se govedo pase, ali o izvoru krme, če se govedo hrani s krmo; |
| --- | --- |

(i)

točnem območju ali območjih, kjer poteka sečnja, pridobivanje ali proizvodnja blaga. pri govedoreji, govejem mesu in usnju morajo izvajalci dejavnosti imeti informacije o različnih pašnih območjih, kjer se govedo pase, ali o izvoru krme, če se govedo hrani s krmo;

| (ii) | trenutnem ekološkem statusu območja nabiranja, pridobivanja ali proizvodnje; |
| --- | --- |

(ii)

trenutnem ekološkem statusu območja nabiranja, pridobivanja ali proizvodnje;

| (iii) | ekološkem stanju območja na mejni datum, naveden v tem predlogu; |
| --- | --- |

(iii)

ekološkem stanju območja na mejni datum, naveden v tem predlogu;

| (iv) | pravnem statusu zemljišča (lastništvo, vključno z uradnimi in običajnimi pravicami domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti do zemljišč, ozemelj in naravnih virov) in dokazilu prostovoljnega predhodnega in informiranega soglasja; |
| --- | --- |

(iv)

pravnem statusu zemljišča (lastništvo, vključno z uradnimi in običajnimi pravicami domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti do zemljišč, ozemelj in naravnih virov) in dokazilu prostovoljnega predhodnega in informiranega soglasja;

| (v) | elementih v dobavni verigi zadevnega blaga, z namenom, da se pridobijo informacije o verjetnosti tveganja kontaminacije s proizvodi neznanega izvora ali proizvodi, ki izvirajo s površin z izkrčenim gozdom, ali proizvodi z območij, kjer se je zgodilo preoblikovanje ali degradacija naravnega gozda, gozda ali ekosistema, in informacije o tem, kje in pod kakšnimi pogoji je blago preoblikovano ali predelano ter kdo ga je preoblikoval ali predelal, da bi ugotovili, ali se spoštujejo obveznosti glede človekovih pravic iz tega predloga. |
| --- | --- |

(v)

elementih v dobavni verigi zadevnega blaga, z namenom, da se pridobijo informacije o verjetnosti tveganja kontaminacije s proizvodi neznanega izvora ali proizvodi, ki izvirajo s površin z izkrčenim gozdom, ali proizvodi z območij, kjer se je zgodilo preoblikovanje ali degradacija naravnega gozda, gozda ali ekosistema, in informacije o tem, kje in pod kakšnimi pogoji je blago preoblikovano ali predelano ter kdo ga je preoblikoval ali predelal, da bi ugotovili, ali se spoštujejo obveznosti glede človekovih pravic iz tega predloga.

Subjekti bi morali imeti po začetku veljavnosti predloga, kot je naveden v razdelku 4.1 te priloge, dostop do vseh informacij glede porekla proizvodov, ki vstopajo na notranji trg Unije, na podlagi sistemske prijave koordinat GPS tega blaga.

(b)   Prepoznavanje in ovrednotenje dejanskih in potencialnih ekosistemskih tveganj v vrednostnih verigah na podlagi meril iz predloga

Kadar subjekt začne nove poslovne operacije ali se poveže z novimi poslovnimi partnerji, bi se moral seznaniti z vsemi akterji v novi dobavni in naložbeni verigi ter oceniti njihove politike in prakse ter njihova območja za sečnjo, pridobivanje in predelavo. Pri že potekajočih operacijah bi bilo treba ugotoviti in oceniti negativne in škodljive vplive ter morebitna tveganja. Analizo tveganj pri dejavnostih subjekta bi bilo treba opraviti glede na tveganja ali vplive na naravne gozdove in naravne ekosisteme, domorodna ljudstva, lokalne skupnosti in posameznike, ne pa glede na materialno škodo za delničarje družbe. Če imajo subjekti veliko dobaviteljev, bi morali ugotoviti, na katerih splošnih področjih je tveganje škodljivega vpliva največje, in na podlagi te ocene tveganja prednostno razvrstiti dobavitelje, kjer je potrebna skrbnost najbolj nujna.

Če imajo subjekti veliko dobaviteljev, bi morali ugotoviti, na katerih splošnih področjih je tveganje škodljivega vpliva največje, in na podlagi te ocene tveganja prednostno razvrstiti dobavitelje, kjer je potrebna skrbnost najbolj nujna.

(c)   Preprečevanje in zmanjšanje tveganj do zanemarljivo nizke ravni

Kadar izboljšave tveganj ne bi zmanjšale v zadostni meri, bi bilo treba razmisliti o spremembi odločitev o nakupu in naložbah. Izvajalci dejavnosti bi morali sprejeti postopke za zmanjšanje tveganj, razen kadar so tveganja, ugotovljena v postopkih za ugotovitev in oceno tveganj iz točke (b), zanemarljiva in izvajalec dejavnosti zato nima razlogov za skrb, da blago in proizvodi ne bi ustrezali merilom, določenim v tem okviru. Ti postopki bi morali vključevati sklope ustreznih in sorazmernih ukrepov, ki bi vsa ugotovljena tveganja učinkovito in dokazljivo zmanjšali do zanemarljivo nizke ravni. Izvajalci dejavnosti bi morali na primer dopolniti pogodbe z dobavitelji in jim zagotoviti podporo, da bi spremenili svoje prakse, ter spremeniti nabavne in naložbene prakse, da bi tako zajeto blago in proizvode dali na notranji trg v skladu z zakonom.

(d)   Ustavitev kršenja okoljevarstvenih pravil in človekovih pravic

V primerih, ko subjekti po temeljiti izpolnitvi zahtev iz točk (a), (b), in (c) ugotovijo, da operacije ali deli operacij povečujejo ali bi utegnili povzročiti ali povečati škodljive vplive na človekove pravice naravne gozdove ali naravne ekosisteme, kot so določeni v tem predlogu, ki jih ni mogoče preprečiti ali zmanjšati, bi morali ustaviti vse te operacije oziroma dele operacij.

(e)   Spremljanje in neprekinjeno izboljševanje učinkovitosti sistema potrebne skrbnosti in njegovega izvajanja

Subjekti bi morali redno preverjati, ali je njihov sistem potrebne skrbnosti primeren za preprečevanje škode in zagotavljanje, da so blago in proizvodi skladni z okvirom, v primeru, da ni, pa bi ga morali ustrezno prilagoditi ali sprejeti druge ukrepe. Ocenjevanje sistema potrebne skrbnosti bi se moralo opirati na kvalitativne in kvantitativne kazalnike, notranje in zunanje povratne informacije ter jasne postopke odgovornosti.

(f)   Vključevanje shem certificiranja tretjih strani

Sheme certificiranja tretjih strani lahko dopolnjujejo in zagotavljajo opredelitev izvora proizvodov, oceno tveganja in elemente sistemov potrebne skrbnosti, povezane z blaženjem, če so te sheme ustrezne v smislu obsega in trdnosti meril glede trajnosti za varstvo naravnih gozdov in naravnih ekosistemov pred njihovim preoblikovanjem in propadanjem, kot je določeno v predlogu, in v smislu njihove zmožnosti spremljanja dobavne verige, ter če dosegajo ustrezne ravni preglednosti, nepristranskosti in zanesljivosti. Komisija bi morala z delegiranim aktom določiti minimalna merila in smernice za subjekte, da lahko ocenijo verodostojnost in zanesljivost shem certificiranja tretjih strani. Ta minimalna merila bi morala zlasti zagotavljati neodvisnost od industrije, upoštevanje socialnih in okoljskih interesov pri določanju standardov, neodvisno revizijo tretjih strani, javno razkritje revizijskih poročil, preglednost v vseh fazah postopkov in odprtost. Sheme certificiranja bi morale podeliti certifikate samo proizvodom s 100-odstotno certificirano sestavo. Subjekti lahko za svoje sisteme potrebne skrbnosti uporabljajo samo sheme certificiranja, ki izpolnjujejo navedena merila. Certificiranje tretjih strani ne bi smelo posegati v načelo odgovornosti gospodarskega subjekta.

(g)   Vloga prostovoljnih partnerskih sporazumov

Unija se lahko z državami proizvajalkami blaga in pridobljenih proizvodov, povezanih s tveganji za gozdove in ekosisteme, pogaja o prostovoljnih sporazumih o partnerstvu glede blaga in pridobljenih proizvodov, povezanih s tveganji za gozdove in ekosisteme, v katerih se določi pravna obveznost, da morajo pogodbene strani izvajati shemo izdajanja dovoljenj in zakonsko urediti trgovino s tem blagom in pridobljenimi proizvodi v skladu z nacionalno zakonodajo ter po merilih varstva okolja in človekovih pravic, določenih v tem predlogu. Za blago in pridobljene proizvode, povezane s tveganji za gozdove in ekosisteme, iz področja uporabe tega predloga, ki prihajajo iz držav s prostovoljnimi sporazumi o partnerstvu glede teh proizvodov, bi moralo v predlogu veljati, da so ta tveganja zanemarljivo majhna, če se sporazum o partnerstvu tudi izvaja. Takšni sporazumi bi morali temeljiti na nacionalnih dialogih z več deležniki, pri katerih bi učinkovito in smiselno sodelovali vsi deležniki, vključno s civilno družbo, domorodnimi ljudstvi in lokalnimi skupnostmi.

4.2.   
  Dolžnost posvetovanja

Subjekti bi morali:

| (a) | izvesti ustrezno, pravočasno in neposredno posvetovanje z deležniki, ki jih ti vplivi in škoda zadevajo ali bi jih potencialno lahko zadevali; |
| --- | --- |

(a)

izvesti ustrezno, pravočasno in neposredno posvetovanje z deležniki, ki jih ti vplivi in škoda zadevajo ali bi jih potencialno lahko zadevali;

| (b) | ustrezno upoštevati stališča deležnikov pri določanju in izvajanju ukrepov potrebne skrbnosti; |
| --- | --- |

(b)

ustrezno upoštevati stališča deležnikov pri določanju in izvajanju ukrepov potrebne skrbnosti;

| (c) | zagotoviti, da bodo pri določanju in izvajanju ukrepov potrebne skrbnosti sodelovali tudi ustrezni sindikati in predstavniki delavcev; |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti, da bodo pri določanju in izvajanju ukrepov potrebne skrbnosti sodelovali tudi ustrezni sindikati in predstavniki delavcev;

| (d) | poskrbeti za mehanizem zgodnjega opozarjanja, s katerim bi delavcem in deležnikom z utemeljenimi pomisleki omogočili, da bi jih obvestili o tveganjih ali škodi za naravne gozdove, naravne ekosisteme in človekove pravice kjer koli v vrednostni verigi. Te informacije bi morali subjekti upoštevati v svojih postopkih potrebne skrbnosti; |
| --- | --- |

(d)

poskrbeti za mehanizem zgodnjega opozarjanja, s katerim bi delavcem in deležnikom z utemeljenimi pomisleki omogočili, da bi jih obvestili o tveganjih ali škodi za naravne gozdove, naravne ekosisteme in človekove pravice kjer koli v vrednostni verigi. Te informacije bi morali subjekti upoštevati v svojih postopkih potrebne skrbnosti;

| (e) | ustrezno upoštevati znanje avtohtonih in lokalnih skupnosti ter tveganja in pomisleke, ki jih izrazijo lokalne skupnosti, domorodna ljudstva ter zagovorniki zemljišč in okolja. |
| --- | --- |

(e)

ustrezno upoštevati znanje avtohtonih in lokalnih skupnosti ter tveganja in pomisleke, ki jih izrazijo lokalne skupnosti, domorodna ljudstva ter zagovorniki zemljišč in okolja.

4.3.   
  Obvezna preglednost in poročanje

Subjekti bi morali pristojnim organom letno, javno, dostopno in ustrezno poročati o svojih postopkih potrebne skrbnosti in posvetovanja, odkritih tveganjih, postopkih za analizo in zmanjšanje tveganj ter sanacijo, o svojem izvajanju in rezultatih, kar ne bi nesorazmerno obremenilo zlasti malih in srednjih podjetij.

Obliko poročanja in elemente poročil bi morala Komisija opredeliti z delegiranimi akti. Subjekti bi morali med drugim zlasti poročati o sistemu, ki ga uporabljajo, o tem, kako ga uporabljajo v povezavi z zadevnim blagom, ugotovljenih tveganjih in vplivih; o sprejetih ukrepih za ustavitev in sanacijo obstoječih kršitev in za preprečitev in zmanjšanje tveganja za kršitve ter o njihovih rezultatih; o ukrepih in rezultatih spremljanja izvajanja in učinkovitosti teh ukrepov, opozorilih iz mehanizma zgodnjega opozarjanja in o tem, kako so jih upoštevali v postopkih potrebne skrbnosti, ter posredovati seznam podrejenih družb, podizvajalcev in dobaviteljev, proizvodih ter njihovi količini in izvoru. V primeru neobjave poročil ali nepopolnih ali nepravočasnih poročil bi bilo treba izreči kazen in v končni fazi začasno odvzeti dovoljenje za dajanje proizvodov na notranji trg Unije.

4.4.   
  Dolžnost dokumentiranja

Subjekti bi morali voditi pisno evidenco vseh ukrepov potrebne skrbnosti in njihovih rezultatov ter jo na zahtevo posredovati pristojnim organom.

4.5.   
  Smernice Komisije

Komisija bi morala pripraviti smernice in usmeritve za lažje izpolnjevanje pravnih obveznosti iz predloga, zlasti za pojasnitev pričakovanj glede potrebne skrbnosti za določene okoliščine, sektorje ali v zvezi z nekaterimi vrstami subjektov. Pri tem bi morala Komisija nadgraditi in razširiti dobre prakse iz obstoječih sistemov okoljskega upravljanja.

V podporo gospodarskim subjektom pri izvajanju obveznosti glede potrebne skrbnosti bi morala Komisija objaviti analizo regionalnih žariščnih analiz blaga in pridobljenih proizvodov, povezanih s tveganji za gozdove in ekosisteme.

5.   
  Nadzor, spremljanje, izvrševanje, sankcije in dostop do pravnega varstva

5.1.   
  Javno izvrševanje

Države članice bi morale v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in prakso poskrbeti za izvrševanje obveznosti, navedenih v razdelku 4, kakor je opisano v nadaljevanju:

| (a) | uvedba sorazmernih, učinkovitih in odvračalnih kazni in sankcij za nespoštovanje navedenih obveznosti ali če nespoštovanje teh obveznosti povzroči škodo za naravne gozdove ali naravne ekosisteme oziroma kršitve človekovih pravic ali tveganja v zvezi s tem ali k njim prispeva, je povezano z njimi ali jih poslabša; ti bi morali zajemati:






  i. | učinkovite, sorazmerne in odvračalne kazni, sorazmerne s škodo za naravne gozdove, naravne ekosisteme ali na področju človekovih pravic, kot je določeno v predlogu, s stroški obnove naravnih gozdov, naravnih ekosistemov in človekovih pravic ter premoženjsko škodo, ki bi jo utrpele skupnosti zaradi kršitve; |
| --- | --- | --- |

(a)

uvedba sorazmernih, učinkovitih in odvračalnih kazni in sankcij za nespoštovanje navedenih obveznosti ali če nespoštovanje teh obveznosti povzroči škodo za naravne gozdove ali naravne ekosisteme oziroma kršitve človekovih pravic ali tveganja v zvezi s tem ali k njim prispeva, je povezano z njimi ali jih poslabša; ti bi morali zajemati:

i.

učinkovite, sorazmerne in odvračalne kazni, sorazmerne s škodo za naravne gozdove, naravne ekosisteme ali na področju človekovih pravic, kot je določeno v predlogu, s stroški obnove naravnih gozdov, naravnih ekosistemov in človekovih pravic ter premoženjsko škodo, ki bi jo utrpele skupnosti zaradi kršitve;

| ii. | trajni zaseg danega blaga in zadevnih pridobljenih proizvodov; |
| --- | --- |

ii.

trajni zaseg danega blaga in zadevnih pridobljenih proizvodov;

| iii. | takojšnji začasni odvzem dovoljenja za dajanje proizvodov na notranji trg Unije; |
| --- | --- |

iii.

takojšnji začasni odvzem dovoljenja za dajanje proizvodov na notranji trg Unije;

| iv. | izključitev iz postopkov javnih naročil; |
| --- | --- |

iv.

izključitev iz postopkov javnih naročil;

| v. | kazenskopravne kazni za posameznike, ob najresnejših kršitvah pa po možnosti tudi za pravne osebe; |
| --- | --- |

v.

kazenskopravne kazni za posameznike, ob najresnejših kršitvah pa po možnosti tudi za pravne osebe;

| (b) | imenovanje pristojnih nacionalnih preiskovalnih in izvršilnih organov (pristojni organi); pristojni organi bi morali nadzorovati dejansko izpolnjevanje obveznosti, ki jih za izvajalce dejavnosti predpisuje ta predlog; v ta namen bi morali (po možnosti v skladu z ustreznim načrtom) izvajati uradne preglede, ki bi lahko vključevali preglede prostorov subjektov in revizije na kraju samem, in bi morali imeti možnost sprejetja začasnih odredb, poleg uporabe sankcij in brez poseganja vanjo pa bi morali imeti pooblastila, da od subjektov zahtevajo sprejetje sanacijskih ukrepov; pristojni organi bi morali opravljati tudi pravočasne in temeljite preglede, kadar imajo na voljo ustrezne informacije, vključno z utemeljenimi pomisleki tretjih oseb, in bi morali informacije, povezane z njihovo dejavnostjo, obravnavati v skladu z Direktivo 2003/4/ES o dostopu javnosti do informacij o okolju; |
| --- | --- |

(b)

imenovanje pristojnih nacionalnih preiskovalnih in izvršilnih organov (pristojni organi); pristojni organi bi morali nadzorovati dejansko izpolnjevanje obveznosti, ki jih za izvajalce dejavnosti predpisuje ta predlog; v ta namen bi morali (po možnosti v skladu z ustreznim načrtom) izvajati uradne preglede, ki bi lahko vključevali preglede prostorov subjektov in revizije na kraju samem, in bi morali imeti možnost sprejetja začasnih odredb, poleg uporabe sankcij in brez poseganja vanjo pa bi morali imeti pooblastila, da od subjektov zahtevajo sprejetje sanacijskih ukrepov; pristojni organi bi morali opravljati tudi pravočasne in temeljite preglede, kadar imajo na voljo ustrezne informacije, vključno z utemeljenimi pomisleki tretjih oseb, in bi morali informacije, povezane z njihovo dejavnostjo, obravnavati v skladu z Direktivo 2003/4/ES o dostopu javnosti do informacij o okolju;

| (c) | zagotavljanje, da ima javnost pravico do tožbe zaradi kršitve pred sodnimi ali upravnimi organi – to pravico bi morali imeti vsi posamezniki ali skupine, katerih pravice in obveznosti ali interesi bi bili neposredno ali posredno prizadeti, če podjetje ne bi izvedlo ali ne bi v celoti izvedlo svojih obveznosti, na primer delavci, stranke, potrošniki in končni uporabniki, sindikati, nadnacionalna združenja sindikatov, lokalne skupnosti, nacionalne ali lokalne vlade ali javne institucije, novinarji, nevladne organizacije in lokalne organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje, da ima javnost pravico do tožbe zaradi kršitve pred sodnimi ali upravnimi organi – to pravico bi morali imeti vsi posamezniki ali skupine, katerih pravice in obveznosti ali interesi bi bili neposredno ali posredno prizadeti, če podjetje ne bi izvedlo ali ne bi v celoti izvedlo svojih obveznosti, na primer delavci, stranke, potrošniki in končni uporabniki, sindikati, nadnacionalna združenja sindikatov, lokalne skupnosti, nacionalne ali lokalne vlade ali javne institucije, novinarji, nevladne organizacije in lokalne organizacije civilne družbe.

Komisija bi morala sprejeti delegirane akte, s katerimi bi določila pravno zavezujoče standarde in smernice, ki naj bi jih nacionalni pristojni organi uporabljali za zagotovitev učinkovitega in enovitega izvajanja in izvrševanja tega predloga v vsej Uniji, zlasti za:

| — | vpis in javno objavo subjektov, ki spadajo v področje uporabe tega predloga, v javni register; |
| --- | --- |

—

vpis in javno objavo subjektov, ki spadajo v področje uporabe tega predloga, v javni register;

| — | določitev standardov za kakovost in obseg preverjanja skladnosti, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi; |
| --- | --- |

—

določitev standardov za kakovost in obseg preverjanja skladnosti, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi;

| — | dodatne smernice za preverjanje skladnosti, na primer smernice za pristojne nacionalne organe z merili za preverjanje, da bi lahko bolje analizirali in ocenili stopnjo tveganja pri posameznih proizvodih, in za zadostno dokumentiranost v sistemih potrebne skrbnosti, ki se uporabljajo; |
| --- | --- |

—

dodatne smernice za preverjanje skladnosti, na primer smernice za pristojne nacionalne organe z merili za preverjanje, da bi lahko bolje analizirali in ocenili stopnjo tveganja pri posameznih proizvodih, in za zadostno dokumentiranost v sistemih potrebne skrbnosti, ki se uporabljajo;

| — | smernice glede pomislekov tretjih strani, da se oblikujejo vseunijska merila za ocenjevanje, ali je pomislek utemeljen in dovolj zanesljiv za obravnavo, in za določitev postopkovnih standardov za pravočasen, nepristranski, učinkovit in pregleden odziv pristojnih nacionalnih organov na pomisleke tretjih strani; |
| --- | --- |

—

smernice glede pomislekov tretjih strani, da se oblikujejo vseunijska merila za ocenjevanje, ali je pomislek utemeljen in dovolj zanesljiv za obravnavo, in za določitev postopkovnih standardov za pravočasen, nepristranski, učinkovit in pregleden odziv pristojnih nacionalnih organov na pomisleke tretjih strani;

| — | vseunijska merila za določanje, kdaj je treba posameznemu subjektu izdati obvestilo o sanacijskih ukrepih, izreči kazen ali naložiti druge kazni; in |
| --- | --- |

—

vseunijska merila za določanje, kdaj je treba posameznemu subjektu izdati obvestilo o sanacijskih ukrepih, izreči kazen ali naložiti druge kazni; in

| — | obveznosti za pristojne organe, da morajo javno poročati o dejavnostih nadzora in izvrševanja, odkritih kršitvah in odzivih na resne pomisleke. |
| --- | --- |

—

obveznosti za pristojne organe, da morajo javno poročati o dejavnostih nadzora in izvrševanja, odkritih kršitvah in odzivih na resne pomisleke.

5.2.   
  Civilnopravna odgovornost in dostop do pravnih sredstev

(a)   Civilnopravna odgovornost

Subjekti bi morali biti:

| i) | solidarno odgovorni za škodo, ki bi nastala zaradi kršitev človekovih pravic, ali škodo v naravnih gozdovih in naravnih ekosistemih, opredeljeno v predlogu, ki bi jo povzročili ali poslabšali ali k njej prispevali njihovi podrejeni, povezani ali ekonomsko odvisni subjekti; |
| --- | --- |

i)

solidarno odgovorni za škodo, ki bi nastala zaradi kršitev človekovih pravic, ali škodo v naravnih gozdovih in naravnih ekosistemih, opredeljeno v predlogu, ki bi jo povzročili ali poslabšali ali k njej prispevali njihovi podrejeni, povezani ali ekonomsko odvisni subjekti;

| ii) | odgovorni za škodo, ki bi nastala zaradi kršitev človekovih pravic ali poškodovanih naravnih gozdov in naravnih ekosistemov, kot je določeno v tem predlogu, neposredno povezanih z njihovimi proizvodi, storitvami ali operacijami v poslovnih razmerjih, razen če dokažejo, da so ravnali s potrebno skrbnostjo in v danih okoliščinah sprejeli vse razumne ukrepe za preprečitev škode; subjekti ne nosijo te odgovornosti, če lahko dokažejo, da so si res prizadevali odkriti in preprečiti škodo. |
| --- | --- |

ii)

odgovorni za škodo, ki bi nastala zaradi kršitev človekovih pravic ali poškodovanih naravnih gozdov in naravnih ekosistemov, kot je določeno v tem predlogu, neposredno povezanih z njihovimi proizvodi, storitvami ali operacijami v poslovnih razmerjih, razen če dokažejo, da so ravnali s potrebno skrbnostjo in v danih okoliščinah sprejeli vse razumne ukrepe za preprečitev škode; subjekti ne nosijo te odgovornosti, če lahko dokažejo, da so si res prizadevali odkriti in preprečiti škodo.

(b)   Razkritje dokazov

Če tožnik predstavi razumno razpoložljiva dejstva in dokazila, ki podpirajo njegovo pritožbo, bi moral toženec nositi breme dokazovanja:

| i) | o naravi njegovega razmerja do subjektov, vključenih v škodo; |
| --- | --- |

i)

o naravi njegovega razmerja do subjektov, vključenih v škodo;

| ii) | ali je ravnal s potrebno skrbnostjo in sprejel vse razumne ukrepe, da bi preprečil nastanek škode. |
| --- | --- |

ii)

ali je ravnal s potrebno skrbnostjo in sprejel vse razumne ukrepe, da bi preprečil nastanek škode.

(c)   Dostop do pravnih sredstev

Oškodovanci bi morali imeti pravico do dostopnih in učinkovitih pravnih sredstev, da od subjektov, ki so povzročili ali poglobili škodljiv vpliv na njihove pravice oziroma so z njim povezani ali prispevajo k njemu, zahtevajo odškodnino. Mehanizme za sodno poravnavo bi morali dopolnjevati nedržavni pritožbeni mehanizmi, da bi se izboljšala odgovornost in dostop do pravnih sredstev.

6.   
  Končne določbe

6.1.   
  Prepoved poslabšanja položaja

Izvajanje tega predloga nikakor ne sme biti razlog za zmanjšanje splošne ravni varstva človekovih pravic, uradnimi in običajnimi pravicami domorodnih ljudstev in lokalnih skupnosti do zemljišč, ozemlja in virov ali varstva okolja. Še posebej pa ne sme vplivati na druge že obstoječe okvire o podizvajalcih ali o odgovornosti v dobavni verigi.

6.2.   
  Ugodnejše določbe

Države članice lahko uvedejo ali ohranijo določbe o varstvu človekovih pravic in okoljevarstvenih standardih v dobavni verigi blaga in pridobljenih proizvodov, povezanih s tveganji za gozdove in ekosisteme, ki presegajo določbe iz tega predloga.

---

(1)  Uredba (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011 (UL L 169, 25.6.2019, str. 1).

(2)  Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (Besedilo velja za EGP) (UL L 295, 12.11.2010, str. 23).

---

petek, 23. oktober 2020

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/202 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/202

---

P9_TA(2020)0286

Enakost spolov v zunanji in varnostni politiki EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2020 o enakosti spolov v zunanji in varnostni politiki EU (2019/2167(INI))

(2021/C 404/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti ciljev 5 in 16, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev trajnostnega razvoja OZN, zlasti ciljev 5 in 16,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

| — | ob upoštevanju prednostnih nalog strateškega partnerstva med OZN in EU pri mirovnih operacijah in kriznem upravljanju za obdobje 2019–2021, ki jih je Svet potrdil 18. septembra 2018, pri čemer je glavna prednostna naloga vprašanje žensk, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prednostnih nalog strateškega partnerstva med OZN in EU pri mirovnih operacijah in kriznem upravljanju za obdobje 2019–2021, ki jih je Svet potrdil 18. septembra 2018, pri čemer je glavna prednostna naloga vprašanje žensk, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje iz leta 1995 s četrte svetovne konference o ženskah in rezultatov preglednih konferenc, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje iz leta 1995 s četrte svetovne konference o ženskah in rezultatov preglednih konferenc,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti z dne 31. oktobra 2000 in resolucij, ki so ji sledile, in sicer št. 1820 (19. junij 2008), št. 1888 (30. september 2009), št. 1889 (5. oktober 2009), št. 1960 (16. december 2010), št. 2106 (24. junij 2013), št. 2122 (18. oktober 2013), št. 2242 (13. oktober 2015), št. 2467 (23. april 2019) št. in 2493 (29. oktober 2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti z dne 31. oktobra 2000 in resolucij, ki so ji sledile, in sicer št. 1820 (19. junij 2008), št. 1888 (30. september 2009), št. 1889 (5. oktober 2009), št. 1960 (16. december 2010), št. 2106 (24. junij 2013), št. 2122 (18. oktober 2013), št. 2242 (13. oktober 2015), št. 2467 (23. april 2019) št. in 2493 (29. oktober 2019),

| — | ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, sprejetega na 21. konferenci pogodbenic (COP21) Okvirne konvencije OZN o spremembi podnebja (UNFCCC) 12. decembra 2015 v Parizu (Pariški sporazum),

| — | ob upoštevanju skupne izjave o trgovini in krepitvi vloge žensk v gospodarstvu, sprejete na zasedanju ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije v Buenos Airesu decembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o trgovini in krepitvi vloge žensk v gospodarstvu, sprejete na zasedanju ministrske konference Svetovne trgovinske organizacije v Buenos Airesu decembra 2017,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (1) in Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2011 o preprečevanju trgovine z ljudmi in boju proti njej ter zaščiti njenih žrtev in o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2002/629/PNZ (1) in Direktive 2011/93/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji in nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2004/68/PNZ (2),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in njenih protokolov, zlasti Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu in njenih protokolov, zlasti Protokola za preprečevanje, zatiranje in kaznovanje trgovine z ljudmi, zlasti ženskami in otroki,

| — | ob upoštevanju pobude EU in OZN, imenovane Spotlight, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude EU in OZN, imenovane Spotlight,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2018 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 10. decembra 2018 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju strateškega pristopa EU k vprašanju žensk, miru in varnosti ter akcijskega načrta 2019–2024, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega pristopa EU k vprašanju žensk, miru in varnosti ter akcijskega načrta 2019–2024,

| — | ob upoštevanju smernic za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic LGBTI (lezbijk, gejev, biseksualnih, transspolnih in interspolnih oseb), ki jih je sprejel Svet Evropske unije na zasedanju 24. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic LGBTI (lezbijk, gejev, biseksualnih, transspolnih in interspolnih oseb), ki jih je sprejel Svet Evropske unije na zasedanju 24. junija 2013,

| — | ob upoštevanju seznama ukrepov za spodbujanje enakosti oseb LGBTI, ki ga je Komisija objavila decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju seznama ukrepov za spodbujanje enakosti oseb LGBTI, ki ga je Komisija objavila decembra 2015,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov 2016–2020 (GAP II), ki ga je Svet sprejel 26. oktobra 2015, in letnih poročil o njegovem izvajanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov 2016–2020 (GAP II), ki ga je Svet sprejel 26. oktobra 2015, in letnih poročil o njegovem izvajanju,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 31. maja 2018 o izvajanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2015)0182) – Enakost spolov in krepitev vloge žensk: spreminjanje življenj deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020 (3) in z dne 25. novembra 2010 o 10. obletnici resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 31. maja 2018 o izvajanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2015)0182) – Enakost spolov in krepitev vloge žensk: spreminjanje življenj deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020 (3) in z dne 25. novembra 2010 o 10. obletnici resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti (4),

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju z dne 19. maja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju z dne 19. maja 2017,

| — | ob upoštevanju strategije EU za enakost spolov, ki jo je 5. marca 2020 sprejela Komisija (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za enakost spolov, ki jo je 5. marca 2020 sprejela Komisija (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju operativnih smernic o vključevanju načela enakosti spolov, ki jih je 8. oktobra 2018 poveljnik za civilne operacije Evropske službe za zunanje delovanje izdal za vodje in osebje misij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju operativnih smernic o vključevanju načela enakosti spolov, ki jih je 8. oktobra 2018 poveljnik za civilne operacije Evropske službe za zunanje delovanje izdal za vodje in osebje misij,

| — | ob upoštevanju dokumenta o izvajanju resolucij varnostnega sveta OZN o ženskah, miru in varnosti v okviru misij in operacij v okviru skupne varnostne in obrambne politike, ki ga je sprejel Svet 22. marca 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o izvajanju resolucij varnostnega sveta OZN o ženskah, miru in varnosti v okviru misij in operacij v okviru skupne varnostne in obrambne politike, ki ga je sprejel Svet 22. marca 2012,

| — | ob upoštevanju posodobljenih splošnih standardov za ravnanje v misijah in operacijah v okviru skupne varnostne in obrambne politike z dne 22. januarja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posodobljenih splošnih standardov za ravnanje v misijah in operacijah v okviru skupne varnostne in obrambne politike z dne 22. januarja 2018,

| — | ob upoštevanju strategije Evropske službe za zunanje delovanje iz novembra 2017 glede spola in enakih možnosti za obdobje 2018–2023, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Evropske službe za zunanje delovanje iz novembra 2017 glede spola in enakih možnosti za obdobje 2018–2023,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske službe za zunanje delovanje z dne 10. novembra 2016 o izhodiščni študiji o vključevanju človekovih pravic in enakosti spolov v skupno varnostno in obrambno politiko Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske službe za zunanje delovanje z dne 10. novembra 2016 o izhodiščni študiji o vključevanju človekovih pravic in enakosti spolov v skupno varnostno in obrambno politiko Evropske unije,

| — | ob upoštevanju globalne strategije Evropske službe za zunanje delovanje za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije Evropske službe za zunanje delovanje za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije iz junija 2016,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3(5) in 21(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3(5) in 21(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za zunanje zadeve |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za zunanje zadeve

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0145/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0145/2020),

| A. | ker je načelo enakosti med ženskami in moškimi temeljna vrednota Evropske unije, zapisano v Pogodbah in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; ker bi zato bilo treba načelo enakosti spolov izvajati in ga vključiti kot horizontalno načelo pri vseh dejavnostih in politikah EU; ker bi morala EU prispevati k oblikovanju sveta, v katerem lahko vsi, ne glede na spol, raso, barvo kože, etnično ali socialno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodnostni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost, spolno usmerjenost ali spolno identiteto, živijo mirno ter uživajo enake pravice in imajo enake možnosti za uresničitev svojega potenciala; |
| --- | --- |

A.

ker je načelo enakosti med ženskami in moškimi temeljna vrednota Evropske unije, zapisano v Pogodbah in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; ker bi zato bilo treba načelo enakosti spolov izvajati in ga vključiti kot horizontalno načelo pri vseh dejavnostih in politikah EU; ker bi morala EU prispevati k oblikovanju sveta, v katerem lahko vsi, ne glede na spol, raso, barvo kože, etnično ali socialno poreklo, genetske značilnosti, jezik, vero ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodnostni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost, spolno usmerjenost ali spolno identiteto, živijo mirno ter uživajo enake pravice in imajo enake možnosti za uresničitev svojega potenciala;

| B. | ker je peti cilj trajnostnega razvoja doseči enakost spolov ter okrepiti vlogo vseh žensk in deklet po svetu; ker nobena razvojna strategija ne more biti učinkovita brez osrednje vloge žensk in deklet in ker je treba cilj trajnostnega razvoja 5 horizontalno vključiti v različna področja politik, kjer je EU pristojna za ukrepanje; |
| --- | --- |

B.

ker je peti cilj trajnostnega razvoja doseči enakost spolov ter okrepiti vlogo vseh žensk in deklet po svetu; ker nobena razvojna strategija ne more biti učinkovita brez osrednje vloge žensk in deklet in ker je treba cilj trajnostnega razvoja 5 horizontalno vključiti v različna področja politik, kjer je EU pristojna za ukrepanje;

| C. | ker je več držav, kot so Švedska, Danska, Švica in Norveška, sprejelo okvire za premik k zunanji politiki, ki je močno osredotočena na enakost spolov in ker so med drugim Francija, Španija, Luksemburg, Irska, Ciper in Nemčija napovedale, da bo enakost spolov prednostna naloga njihove zunanje politike; ker bi morala tovrstna politika spodbujati vizijo drugačne zunanje politike na področju enakosti spolov, ki daje prednost človekovim pravicam žensk in drugih tradicionalno marginaliziranih skupin ter jih varuje in spodbuja, zagotavlja pravičen dostop žensk in teh skupin do socialnih, gospodarskih in političnih virov ter njihovo udeležbo na vseh ravneh, dodeljuje ustrezna sredstva za doseganje te vizije in upošteva glasove zagovornikov pravic žensk in civilne družbe; ker bi si morali z vsako prihodnjo zunanjo in varnostno politiko EU prizadevati za doseganje teh ciljev; |
| --- | --- |

C.

ker je več držav, kot so Švedska, Danska, Švica in Norveška, sprejelo okvire za premik k zunanji politiki, ki je močno osredotočena na enakost spolov in ker so med drugim Francija, Španija, Luksemburg, Irska, Ciper in Nemčija napovedale, da bo enakost spolov prednostna naloga njihove zunanje politike; ker bi morala tovrstna politika spodbujati vizijo drugačne zunanje politike na področju enakosti spolov, ki daje prednost človekovim pravicam žensk in drugih tradicionalno marginaliziranih skupin ter jih varuje in spodbuja, zagotavlja pravičen dostop žensk in teh skupin do socialnih, gospodarskih in političnih virov ter njihovo udeležbo na vseh ravneh, dodeljuje ustrezna sredstva za doseganje te vizije in upošteva glasove zagovornikov pravic žensk in civilne družbe; ker bi si morali z vsako prihodnjo zunanjo in varnostno politiko EU prizadevati za doseganje teh ciljev;

| D. | ker fizično, psihološko in spolno nasilje, revščina, oboroženi spopadi in posledice podnebnih ter izrednih zdravstvenih in drugih razmer še posebej prizadenejo ženske in dekleta, krepitev njihove vloge pa je bistvenega pomena za obravnavanje teh vprašanj; ker pravice žensk in oseb LGBTIQ+ nazadujejo; ker se mora vsakršno razumevanje varnosti jasno osredotočati na človekove pravice, da bi spodbudili ukrepe, ki vodijo do miru; ker so smernice Sveta za lezbijke, geje, biseksualne, transspolne in interspolne osebe učinkovito orodje, ki spodbuja, da te polno uživajo človekove pravice, prav tako pa so dobra podlaga za ambiciozno prihodnjo strategijo za spodbujanje enakosti oseb LGBTI; |
| --- | --- |

D.

ker fizično, psihološko in spolno nasilje, revščina, oboroženi spopadi in posledice podnebnih ter izrednih zdravstvenih in drugih razmer še posebej prizadenejo ženske in dekleta, krepitev njihove vloge pa je bistvenega pomena za obravnavanje teh vprašanj; ker pravice žensk in oseb LGBTIQ+ nazadujejo; ker se mora vsakršno razumevanje varnosti jasno osredotočati na človekove pravice, da bi spodbudili ukrepe, ki vodijo do miru; ker so smernice Sveta za lezbijke, geje, biseksualne, transspolne in interspolne osebe učinkovito orodje, ki spodbuja, da te polno uživajo človekove pravice, prav tako pa so dobra podlaga za ambiciozno prihodnjo strategijo za spodbujanje enakosti oseb LGBTI;

| E. | ker zunanja in varnostna politika, ki ne zastopa pravic žensk, deklet in skupnosti LGBTI+ ter ne obravnava sedanjih nepravičnih razmer, še bolj krepi neravnotežja; ker je treba za odpravo teh nepravičnih razmer prepoznati neravnovesje moči med spoloma; |
| --- | --- |

E.

ker zunanja in varnostna politika, ki ne zastopa pravic žensk, deklet in skupnosti LGBTI+ ter ne obravnava sedanjih nepravičnih razmer, še bolj krepi neravnotežja; ker je treba za odpravo teh nepravičnih razmer prepoznati neravnovesje moči med spoloma;

| F. | ker se ženske in dekleta najpogosteje predstavlja v luči žrtev, kjer njihova vloga ni priznana ter so oropane sposobnosti delovanja v vlogi akterjev pozitivnih sprememb; ker vse več dokazov kaže, da smiselno sodelovanje žensk in deklet pri preprečevanju in reševanju konfliktov, graditvi miru in pokonfliktni obnovi poveča trajnost, kakovost in trajanje miru ter odpornost lokalnih skupnosti, prav tako pa pomaga preprečevati vse oblike nasilja na podlagi spola; ker so bile ženske kljub temu, da imajo odločilno vlogo pri vzpostavitvi trajnega miru, v velikih mirovnih procesih od leta 1992 do leta 2018 v vlogi pogajalca le v 13 %, podpisnika v 4 % in mediatorja samo v 3 %; |
| --- | --- |

F.

ker se ženske in dekleta najpogosteje predstavlja v luči žrtev, kjer njihova vloga ni priznana ter so oropane sposobnosti delovanja v vlogi akterjev pozitivnih sprememb; ker vse več dokazov kaže, da smiselno sodelovanje žensk in deklet pri preprečevanju in reševanju konfliktov, graditvi miru in pokonfliktni obnovi poveča trajnost, kakovost in trajanje miru ter odpornost lokalnih skupnosti, prav tako pa pomaga preprečevati vse oblike nasilja na podlagi spola; ker so bile ženske kljub temu, da imajo odločilno vlogo pri vzpostavitvi trajnega miru, v velikih mirovnih procesih od leta 1992 do leta 2018 v vlogi pogajalca le v 13 %, podpisnika v 4 % in mediatorja samo v 3 %;

| G. | ker se lahko ženske in dekleta soočajo z različnimi oblikami diskriminacije; ker nasilje na podlagi spola, vključno z zgodnjimi in prisilnimi porokami in pohabljanjem ženskih spolovil, neustreznim dostopom do zdravstva, izobraževanja, čiste vode, komunalne ureditve in prehrane, omejenim dostopom do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter neenaka udeležba pri političnem odločanju ter v javnih in zasebnih institucijah, prispeva k diskriminaciji in marginalizaciji; ker je za polno uresničevanje človekovih pravic deklet izjemno pomembno, da se dekleta zaščitijo pred nasiljem in diskriminacijo, zlasti kar zadeva dostop do izobraževanja, obveščanja in zdravstvenih storitev, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami; ker so dekleta, ki so begunke in migrantke, v še posebej ranljivem položaju; |
| --- | --- |

G.

ker se lahko ženske in dekleta soočajo z različnimi oblikami diskriminacije; ker nasilje na podlagi spola, vključno z zgodnjimi in prisilnimi porokami in pohabljanjem ženskih spolovil, neustreznim dostopom do zdravstva, izobraževanja, čiste vode, komunalne ureditve in prehrane, omejenim dostopom do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter neenaka udeležba pri političnem odločanju ter v javnih in zasebnih institucijah, prispeva k diskriminaciji in marginalizaciji; ker je za polno uresničevanje človekovih pravic deklet izjemno pomembno, da se dekleta zaščitijo pred nasiljem in diskriminacijo, zlasti kar zadeva dostop do izobraževanja, obveščanja in zdravstvenih storitev, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami; ker so dekleta, ki so begunke in migrantke, v še posebej ranljivem položaju;

| H. | ker se bodo današnja dekleta morala soočati s prihodnjimi posledicami konfliktov in izrednih razmer, v primeru dolgotrajnih konfliktov pa so one tiste, ki odraščajo v škodljivih razmerah z dolgotrajnim učinkom; ker imajo dekleta drugačne potrebe in se soočajo s posebnimi izzivi, ki se razlikujejo od izzivov odraslih žensk, česar širši kategoriji „otroci“ in „ženske“ pogosto ne upoštevata; |
| --- | --- |

H.

ker se bodo današnja dekleta morala soočati s prihodnjimi posledicami konfliktov in izrednih razmer, v primeru dolgotrajnih konfliktov pa so one tiste, ki odraščajo v škodljivih razmerah z dolgotrajnim učinkom; ker imajo dekleta drugačne potrebe in se soočajo s posebnimi izzivi, ki se razlikujejo od izzivov odraslih žensk, česar širši kategoriji „otroci“ in „ženske“ pogosto ne upoštevata;

| I. | ker je leto 2020 v znamenju pomembnih obletnic pravic žensk in okvirov za enakost spolov, vključno s Pekinško deklaracijo in izhodišči za ukrepanje iz leta 1995 ter resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti iz leta 2000; |
| --- | --- |

I.

ker je leto 2020 v znamenju pomembnih obletnic pravic žensk in okvirov za enakost spolov, vključno s Pekinško deklaracijo in izhodišči za ukrepanje iz leta 1995 ter resolucijo Varnostnega sveta OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti iz leta 2000;

| J. | ker pomeni strateški pristop EU k vprašanju žensk, miru in varnosti pomemben napredek v smislu sodelovanja EU pri agendi za ženske, mir in varnost; ker poudarja, da so potrebni konkretne zaveze in ukrepi ter da je treba ženske in dekleta vključiti, zaščititi in podpirati, da bi dosegli trajni mir in varnost; ker je bil akcijski načrt EU za vprašanje žensk, miru in varnosti sprejet leta 2019, da bi se lahko izvajal ta strateški pristop, vendar je izvajanje te politične zaveze še vedno izziv; ker je izredno pomembno, da člani osebja EU okrepijo prizadevanja za vključitev vprašanja žensk, miru in varnosti v svoje delo, da bi tako izboljšali učinkovitost misij, pa tudi zagotavljali pravice žensk in enakost spolov kot takšne; |
| --- | --- |

J.

ker pomeni strateški pristop EU k vprašanju žensk, miru in varnosti pomemben napredek v smislu sodelovanja EU pri agendi za ženske, mir in varnost; ker poudarja, da so potrebni konkretne zaveze in ukrepi ter da je treba ženske in dekleta vključiti, zaščititi in podpirati, da bi dosegli trajni mir in varnost; ker je bil akcijski načrt EU za vprašanje žensk, miru in varnosti sprejet leta 2019, da bi se lahko izvajal ta strateški pristop, vendar je izvajanje te politične zaveze še vedno izziv; ker je izredno pomembno, da člani osebja EU okrepijo prizadevanja za vključitev vprašanja žensk, miru in varnosti v svoje delo, da bi tako izboljšali učinkovitost misij, pa tudi zagotavljali pravice žensk in enakost spolov kot takšne;

| K. | ker je drugi akcijski načrt za enakost spolov nastal na podlagi priporočil Parlamenta in se osredotoča na spremembo institucionalne kulture na sedežu in v delegacijah EU, da bi se sistematično spremenil pristop EU do načela enakosti spolov, ter na spreminjanje življenj žensk in deklet na štirih osrednjih področjih; ker je vključevanje načela enakosti spolov v zunanjo in varnostno politiko EU ter njegovo spodbujanje močno odvisno od uspešnega izvajanja in ocenjevanja drugega akcijskega načrta za enakost spolov, da bi se priporočili ukrepi za izboljšani prihodnji okvir akcijskega načrta za enakost spolov (novi, tretji akcijski načrt EU za enakost spolov v letu 2020); |
| --- | --- |

K.

ker je drugi akcijski načrt za enakost spolov nastal na podlagi priporočil Parlamenta in se osredotoča na spremembo institucionalne kulture na sedežu in v delegacijah EU, da bi se sistematično spremenil pristop EU do načela enakosti spolov, ter na spreminjanje življenj žensk in deklet na štirih osrednjih področjih; ker je vključevanje načela enakosti spolov v zunanjo in varnostno politiko EU ter njegovo spodbujanje močno odvisno od uspešnega izvajanja in ocenjevanja drugega akcijskega načrta za enakost spolov, da bi se priporočili ukrepi za izboljšani prihodnji okvir akcijskega načrta za enakost spolov (novi, tretji akcijski načrt EU za enakost spolov v letu 2020);

| L. | ker je prvi akcijski načrt za enakost spolov prinesel določen napredek, vendar je imel tudi številne pomanjkljivosti: ozko področje uporabe, nevključevanje vidika spola v proračun, slabo razumevanje okvira enakosti spolov v delegacijah EU, pomanjkanje zavezanosti med vodstvom EU ter pomanjkanje institucionalne strukture in spodbud za motivacijo in ustrezno podporo zaposlenih; ker je drugi akcijski načrt za enakost spolov pomemben korak naprej pri spodbujanju enakosti spolov v zunanjih odnosih EU s številnimi pozitivnimi trendi, vendar sta zanj potrebna popolno zavedanje in odločna zavezanost EU in držav članic, da bodo preprečile vsakršno poslabšanje razmer in pospešile napredek; ker ima drugi akcijski načrt za enakost spolov še vedno več pomanjkljivosti v zvezi z izvajanjem ključnih prednostnih nalog in ciljev trajnostnega razvoja, povezanih s spolom, izzivi glede točnega poročanja napredka pri vseh ciljih in kvalitativnih podatkov ter vključevanjem načela enakosti spolov v politične dialoge; ker je treba še povečati njegovo področje uporabe, ustrezno izvajati proračun, ki upošteva vidik spola in uskladiti časovne okvire med načrtovanjem programov in proračunskimi cikli; ker sta večja zavezanost voditeljev EU in vzpostavitev institucionalne strukture in spodbud za spodbujanje ter ustrezno podporo in usposabljanje osebja bistvenega pomena za doseganje oprijemljivih rezultatov v smislu večje enakosti spolov po vsem svetu; |
| --- | --- |

L.

ker je prvi akcijski načrt za enakost spolov prinesel določen napredek, vendar je imel tudi številne pomanjkljivosti: ozko področje uporabe, nevključevanje vidika spola v proračun, slabo razumevanje okvira enakosti spolov v delegacijah EU, pomanjkanje zavezanosti med vodstvom EU ter pomanjkanje institucionalne strukture in spodbud za motivacijo in ustrezno podporo zaposlenih; ker je drugi akcijski načrt za enakost spolov pomemben korak naprej pri spodbujanju enakosti spolov v zunanjih odnosih EU s številnimi pozitivnimi trendi, vendar sta zanj potrebna popolno zavedanje in odločna zavezanost EU in držav članic, da bodo preprečile vsakršno poslabšanje razmer in pospešile napredek; ker ima drugi akcijski načrt za enakost spolov še vedno več pomanjkljivosti v zvezi z izvajanjem ključnih prednostnih nalog in ciljev trajnostnega razvoja, povezanih s spolom, izzivi glede točnega poročanja napredka pri vseh ciljih in kvalitativnih podatkov ter vključevanjem načela enakosti spolov v politične dialoge; ker je treba še povečati njegovo področje uporabe, ustrezno izvajati proračun, ki upošteva vidik spola in uskladiti časovne okvire med načrtovanjem programov in proračunskimi cikli; ker sta večja zavezanost voditeljev EU in vzpostavitev institucionalne strukture in spodbud za spodbujanje ter ustrezno podporo in usposabljanje osebja bistvenega pomena za doseganje oprijemljivih rezultatov v smislu večje enakosti spolov po vsem svetu;

| M. | ker je bil v tem akcijskem načrtu za enakost spolov določen cilj, da se ukrepi za enakost spolov vključijo v 85 % vseh novih pobud EU do leta 2020; ker je leta 2018 kljub doseženemu napredku le med 55 % in 68 % novih programov vključevalo razsežnost spola; |
| --- | --- |

M.

ker je bil v tem akcijskem načrtu za enakost spolov določen cilj, da se ukrepi za enakost spolov vključijo v 85 % vseh novih pobud EU do leta 2020; ker je leta 2018 kljub doseženemu napredku le med 55 % in 68 % novih programov vključevalo razsežnost spola;

| N. | ker imajo delegacije in misije EU osrednjo vlogo pri izvajanju drugega akcijskega načrta za enakost spolov v partnerskih državah in ker ima vodstvo in znanje vodij in osebja delegacij in misij pomembno vlogo pri zagotavljanju njegovega uspešnega izvajanja; ker je priporočljivo, da bi imelo do vodstvenih položajev v delegacijah EU dostop več žensk; |
| --- | --- |

N.

ker imajo delegacije in misije EU osrednjo vlogo pri izvajanju drugega akcijskega načrta za enakost spolov v partnerskih državah in ker ima vodstvo in znanje vodij in osebja delegacij in misij pomembno vlogo pri zagotavljanju njegovega uspešnega izvajanja; ker je priporočljivo, da bi imelo do vodstvenih položajev v delegacijah EU dostop več žensk;

| O. | ker so ženske v politiki in postopkih odločanja v veliki meri premalo zastopane in podcenjene, tudi na področju zunanje politike in mednarodne varnosti v EU in po svetu; ker je v EU na delovnem mestu obrambnega ministra šest žensk, med 27 zunanjimi ministri pa so le tri; ker uravnotežena zastopanost spolov pri postopkih odločanja prinaša visoko dodano vrednost; |
| --- | --- |

O.

ker so ženske v politiki in postopkih odločanja v veliki meri premalo zastopane in podcenjene, tudi na področju zunanje politike in mednarodne varnosti v EU in po svetu; ker je v EU na delovnem mestu obrambnega ministra šest žensk, med 27 zunanjimi ministri pa so le tri; ker uravnotežena zastopanost spolov pri postopkih odločanja prinaša visoko dodano vrednost;

| P. | ker je v evropski strategiji za enakost spolov za obdobje 2020-2024 določen cilj, da se do konca leta 2024 doseže uravnotežena zastopanost spolov, in sicer 50 % za vsak spol, na vseh vodstvenih ravneh Evropske komisije; |
| --- | --- |

P.

ker je v evropski strategiji za enakost spolov za obdobje 2020-2024 določen cilj, da se do konca leta 2024 doseže uravnotežena zastopanost spolov, in sicer 50 % za vsak spol, na vseh vodstvenih ravneh Evropske komisije;

| Q. | ker v Evropski službi za zunanje delovanje srednje vodstvene položaje zaseda 75 % moških, na ravni višjega vodstva pa jih je 87 %; ker se je podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko zavezal, da bo do konca mandata dosegel cilj, v skladu s katerim je na vodstvenih položajih 40 % žensk; ker so njegova zadnja imenovanja privedla do strukture, kjer so namestniki generalnih sekretarjev izključno moški; |
| --- | --- |

Q.

ker v Evropski službi za zunanje delovanje srednje vodstvene položaje zaseda 75 % moških, na ravni višjega vodstva pa jih je 87 %; ker se je podpredsednik Komisije/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko zavezal, da bo do konca mandata dosegel cilj, v skladu s katerim je na vodstvenih položajih 40 % žensk; ker so njegova zadnja imenovanja privedla do strukture, kjer so namestniki generalnih sekretarjev izključno moški;

| R. | ker politika EU ženske pogosto predstavlja kot žrtve spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola ter se z njihovo zaščito ukvarja predvsem, ko je do nasilja že prišlo; ker bi okrepljena politika in osredotočenost na preprečevanje kršitev človekovih pravic, v okviru katere se obravnavajo neravnovesja moči v odnosih med spoloma, izboljšali politike EU na tem področju; |
| --- | --- |

R.

ker politika EU ženske pogosto predstavlja kot žrtve spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola ter se z njihovo zaščito ukvarja predvsem, ko je do nasilja že prišlo; ker bi okrepljena politika in osredotočenost na preprečevanje kršitev človekovih pravic, v okviru katere se obravnavajo neravnovesja moči v odnosih med spoloma, izboljšali politike EU na tem področju;

| S. | ker je bil pri uresničevanju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic v svetu dosežen napredek, vendar so še vedno prisotne hude pomanjkljivosti pri zagotavljanju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic in dostopu do tega; ker je po vsem svetu opaziti zaskrbljujočo nazadovanje na področju pravic žensk in LGBTIQ+, prav tako pa se omejuje spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter prepovedujeta spolna vzgoja in študije spolov; ker se je leta 2018 število ukrepov EU na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic zmanjšalo in je bilo najmanjše število ukrepov služb Komisije na področju enakosti spolov na svetovni ravni ravno na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic; ker je treba nujno ponovno potrditi zavezanost EU spodbujanju, varstvu in uresničevanju pravice vsakega posameznika do popolnega nadzora nad zadevami, povezanimi z njegovim spolnim in reproduktivnim zdravjem ter pravicami, brez diskriminacije in nasilja; |
| --- | --- |

S.

ker je bil pri uresničevanju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic v svetu dosežen napredek, vendar so še vedno prisotne hude pomanjkljivosti pri zagotavljanju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic in dostopu do tega; ker je po vsem svetu opaziti zaskrbljujočo nazadovanje na področju pravic žensk in LGBTIQ+, prav tako pa se omejuje spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter prepovedujeta spolna vzgoja in študije spolov; ker se je leta 2018 število ukrepov EU na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic zmanjšalo in je bilo najmanjše število ukrepov služb Komisije na področju enakosti spolov na svetovni ravni ravno na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic; ker je treba nujno ponovno potrditi zavezanost EU spodbujanju, varstvu in uresničevanju pravice vsakega posameznika do popolnega nadzora nad zadevami, povezanimi z njegovim spolnim in reproduktivnim zdravjem ter pravicami, brez diskriminacije in nasilja;

| T. | ker je delo svetovalcev in kontaktnih točk za enakost spolov pomembno za prenos politik EU o enakosti spolov in vprašanju žensk, miru in varnosti v analizo, načrtovanje, izvajanje in ocenjevanje, pa tudi za vključevanje vidika enakosti spolov v vsakodnevne naloge in operacije; ker je vloga svetovalcev in kontaktnih točk za enakost spolov pomembna pri horizontalnem vključevanju politik, povezanih s spolom; ker je treba v delegacijah EU dati večjo prednost enakosti spolov, zagotoviti dovolj časa za vključevanje načela enakosti spolov, upravljavci projektov pa morajo pri delu predano v zadostni meri upoštevati enakost spolov, da bi zagotovili, da bodo lahko kontaktne točke ustrezno razvijale svoje naloge; ker so potrebni nadaljnji ukrepi, da bi zagotovili, da bo v opisu delovnega mesta stičnih oseb za področje spola razvidno, da so te osebe odgovorne za vključevanje načela enakosti spolov in spodbujanje enakosti spolov; |
| --- | --- |

T.

ker je delo svetovalcev in kontaktnih točk za enakost spolov pomembno za prenos politik EU o enakosti spolov in vprašanju žensk, miru in varnosti v analizo, načrtovanje, izvajanje in ocenjevanje, pa tudi za vključevanje vidika enakosti spolov v vsakodnevne naloge in operacije; ker je vloga svetovalcev in kontaktnih točk za enakost spolov pomembna pri horizontalnem vključevanju politik, povezanih s spolom; ker je treba v delegacijah EU dati večjo prednost enakosti spolov, zagotoviti dovolj časa za vključevanje načela enakosti spolov, upravljavci projektov pa morajo pri delu predano v zadostni meri upoštevati enakost spolov, da bi zagotovili, da bodo lahko kontaktne točke ustrezno razvijale svoje naloge; ker so potrebni nadaljnji ukrepi, da bi zagotovili, da bo v opisu delovnega mesta stičnih oseb za področje spola razvidno, da so te osebe odgovorne za vključevanje načela enakosti spolov in spodbujanje enakosti spolov;

| U. | ker se le tretjina vseh delegacij EU ukvarja s pravicami oseb LGBTIQ+; ker se smernice EU za LGBTIQ+ ne uporabljajo enotno, njihovo izvajanje pa je močno odvisno od znanja in interesa vodstva delegacij namesto od spoštovanja strukturnega pristopa; |
| --- | --- |

U.

ker se le tretjina vseh delegacij EU ukvarja s pravicami oseb LGBTIQ+; ker se smernice EU za LGBTIQ+ ne uporabljajo enotno, njihovo izvajanje pa je močno odvisno od znanja in interesa vodstva delegacij namesto od spoštovanja strukturnega pristopa;

| V. | ker imajo ženske skupine civilne družbe in aktivistke ključno vlogo pri spodbujanju agende za mir in varnost, njihova udeležba pa je bistvena za vključevanje vprašanj enakosti spolov; ker se prostor civilne družbe zmanjšuje na različnih področjih, tudi kar zadeva ženske organizacije in zagovornice človekovih pravic, spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter pravice oseb LGBTIQ+; ker se zagovornice človekovih pravic pogosto soočajo z dodatnimi in drugačnimi tveganji in ovirami, ki so presečna in jih oblikujejo zakoreninjeni spolni stereotipi; ker je treba zagotoviti dosledno sodelovanje z ženskimi organizacijami in zagovornicami človekovih pravic v celotnem ciklu načrtovanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja tretjega akcijskega načrta za enakost spolov; ker so potrebni bolj ambiciozni notranji in zunanji ukrepi, da bi dejavno obravnavali vse oblike nazadovanja in dodatno napredovali proti družbam, za katere je značilna enakost spolov; |
| --- | --- |

V.

ker imajo ženske skupine civilne družbe in aktivistke ključno vlogo pri spodbujanju agende za mir in varnost, njihova udeležba pa je bistvena za vključevanje vprašanj enakosti spolov; ker se prostor civilne družbe zmanjšuje na različnih področjih, tudi kar zadeva ženske organizacije in zagovornice človekovih pravic, spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter pravice oseb LGBTIQ+; ker se zagovornice človekovih pravic pogosto soočajo z dodatnimi in drugačnimi tveganji in ovirami, ki so presečna in jih oblikujejo zakoreninjeni spolni stereotipi; ker je treba zagotoviti dosledno sodelovanje z ženskimi organizacijami in zagovornicami človekovih pravic v celotnem ciklu načrtovanja, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja tretjega akcijskega načrta za enakost spolov; ker so potrebni bolj ambiciozni notranji in zunanji ukrepi, da bi dejavno obravnavali vse oblike nazadovanja in dodatno napredovali proti družbam, za katere je značilna enakost spolov;

| W. | ker sta omejeno financiranje in premalo zaposlenih glavni oviri za uresničevanje ciljev EU na področju enakosti spolov; ker politike na področju enakosti spolov niso usklajene in ker enotni sistem, ki bi omogočal enako razumevanje in izvajanje vključevanja načela enakosti spolov v institucije EU, še ne obstaja; |
| --- | --- |

W.

ker sta omejeno financiranje in premalo zaposlenih glavni oviri za uresničevanje ciljev EU na področju enakosti spolov; ker politike na področju enakosti spolov niso usklajene in ker enotni sistem, ki bi omogočal enako razumevanje in izvajanje vključevanja načela enakosti spolov v institucije EU, še ne obstaja;

| X. | ker vključitev vidika enakosti spolov v zunanjo in varnostno politiko EU pomeni tudi priznanje posebnih razsežnosti spolov in vpliva svetovnih pojavov, kot so podnebne spremembe, migracije, trgovina in varnost, ter boj proti njim, prav tako pa tudi osredotočanje na izkušnje in potrebe žensk in skupin, ki se soočajo z večplastnimi in prepletenimi oblikami diskriminacije in marginalizacije v središču oblikovanja politik; |
| --- | --- |

X.

ker vključitev vidika enakosti spolov v zunanjo in varnostno politiko EU pomeni tudi priznanje posebnih razsežnosti spolov in vpliva svetovnih pojavov, kot so podnebne spremembe, migracije, trgovina in varnost, ter boj proti njim, prav tako pa tudi osredotočanje na izkušnje in potrebe žensk in skupin, ki se soočajo z večplastnimi in prepletenimi oblikami diskriminacije in marginalizacije v središču oblikovanja politik;

| 1. | poziva EU in njene države članice, naj še naprej krepijo pravice žensk in deklet ter si prizadevajo za zunanjo in varnostno politiko, ki bo vključevala vizijo drugačne politike na področju enakosti spolov; poudarja, da mora ta politika temeljiti na doslednem vključevanju načela enakosti spolov, analizi podatkov, ločenih po spolu in starosti, kazalnikih, ločenih po spolu, ter sistematičnih ocenah učinka na spol za opredelitev, oblikovanje in spremljanje ukrepov v vseh sektorjih, da bi povečali enakost spolov ter zagotovili pomembno in enakopravno vlogo žensk in ljudi iz različnih okolij pri odločanju; spodbuja EU, naj razišče možnosti za sistematično izmenjavo, upravljanje in posodabljanje analiz glede na spol; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, njenega podpredsednika in visokega predstavnika ter države članice, naj še okrepijo podporo enakosti spolov, polnemu uresničevanju človekovih pravic vseh žensk in deklet ter krepitvi njihove vloge po vsem svetu ter prevzamejo ključno in vse večjo vlogo pri racionalizaciji in uporabi sredstev v ta namen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja tri tematske stebre drugega akcijskega načrta za enakost spolov, in sicer 1) zagotavljanje telesne in duševne celovitosti deklet in žensk, 2) spodbujanje ekonomskih in socialnih pravic ter krepitev vloge deklet in žensk ter 3) krepitev glasu in udejstvovanja deklet in žensk; ugotavlja, da napredek pri tematskih prednostnih nalogah in med različnimi akterji EU ni bil enakomeren; zato poziva k večjim prizadevanjem Komisije, njenega podpredsednika/visokega predstavnika in vseh držav članic, da bi v celoti izvajali akcijski načrt za enakost spolov in dosegli v njem določene standarde uspešnosti; obžaluje, da je bil leta 2018 cilj z najnižjim številom sporočenih ukrepov v okviru drugega akcijskega načrta boj proti trgovini z ženskami in dekleti za vse oblike izkoriščanja in da je bil ta cilj edini, za katerega se je število sporočenih ukrepov v primerjavi z letom 2017 zmanjšalo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja predlog Komisije, da bo leta 2020 opravila pregled in pripravila novi akcijski načrt za enakost spolov za obdobje 2021–2025 (tretji akcijski načrt za enakost spolov); poudarja, da bi moral tretji akcijski načrt graditi in širiti pot, določeno v sedanjem akcijskem načrtu za enakost spolov, ter upoštevati izkušnje, pridobljene pri njegovem sedanjem izvajanju; poudarja, da je treba ta dokument izdati kot uradno sporočilo, da se zagotovi učinkovito izvajanje; opozarja, da za skupno zunanjo in varnostno politiko veljajo posebna pravila in postopki ter da bi se morale politika razvojnega sodelovanja Unije in politike držav članic dopolnjevati in krepiti ob polnem spoštovanju načel in pogodb EU, vključno s členi 2, 3 in 5 PEU; pozdravlja priporočila Komisije za države članice glede njihovega pristopa k enakosti spolov z zunanjimi ukrepi za uresničevanje političnih ciljev v skladu z akcijskim načrtom za enakost spolov na njihovih področjih pristojnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja akcijski načrt EU za ženske, mir in varnost ter poziva k njegovemu strogemu izvajanju; pozdravlja vključitev „spodbujanja agende za ženske, mir in varnost“ v skupno izjavo o sodelovanju EU in Nata iz leta 2018; pozdravlja odločitev o podaljšanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo in poziva, naj se vanj vključijo tudi načelo enakosti spolov ter namenski ukrepi za enakost spolov in pravice žensk, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami; poleg tega pozdravlja novo strategijo EU za odpravo trgovine z ljudmi, predvideno za leto 2021; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva k večji usklajenosti in koordinaciji politik pri izvajanju vrste zavez o enakosti spolov, tudi pri zunanjem delovanju EU; poudarja, da bi moral biti strateški pristop EU povezan in usklajen z novim akcijskim načrtom za enakost spolov III, in poziva, naj se vanj kot posebno poglavje vključi tudi akcijski načrt EU za ženske, mir in varnost iz leta 2019; poudarja pomen obstoječega normativnega okvira v zvezi z agendo za ženske, mir in varnost; vztraja, da bi moral biti ta okvir izhodišče za vse ukrepe na ravni EU in na mednarodni ravni ter da je treba vsak poskus, da bi odstopili od sprejetih zavez na tem področju ali jih preklicali, odločno zavrniti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva vse države članice, naj sprejmejo feministično zunanjo in varnostno politiko, ki bo obravnavala ovire, s katerimi se ženske soočajo pri prevzemanju in ohranitvi tako višjih vodstvenih in ključnih položajev, kot sta na primer položaj veleposlanika in položaj posrednika v mednarodnih mirovnih pogovorih in pogajanjih, kot tudi začetnih položajev; opozarja, da bi bilo treba upoštevati dejavnike, ki bi lahko odvračali ženske od udeležbe, na primer to, da ni politik, ki bi spodbujale dobro usklajeno poklicno in zasebno življenje, neenaka porazdelitev družinskih obveznosti in pričakovanje, da bodo oskrbovalke v glavnem ženske, kar pogosto vodi k temu, da te prekinejo poklicno pot ali preidejo na delo s skrajšanim delovnim časom, prav tako pa bi bilo treba upoštevati, kakšno je splošno javno dojemanje vodilne vloge žensk; poleg tega poudarja, da je pri spodbujanju ciljev v zvezi z vodilno vlogo v okviru agende za ženske, mir in varnost enako plačilo za enako delo eno od temeljnih načel EU in bi ga bilo treba vključiti s spodbujanjem ekonomskih in socialnih pravic žensk tako zunaj kot znotraj EU; opozarja, da morajo države članice odpraviti diskriminacijo na podlagi spola, kar zadeva vse vidike in pogoje plačila za enako delo ali delo enake vrednosti; |
| --- | --- |

7.

Enakost spolov kot vodilno načelo zunanjega delovanja EU

| 8. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo, evropske agencije, ki delujejo zunaj meja Evropske unije in države članice, naj v zunanjo in varnostno, širitveno, trgovinsko in razvojno politiko Evropske unije, vključno z večstranskimi forumi, ter pri pripravi njenih politik, v političnih in strateških dialogih, izjavah za javnost, poročilih o človekovih pravicah ter postopkih spremljanja, ocenjevanja in poročanja sistematično vključujejo načelo enakosti spolov in presečni vidik; vztraja, da bi morala biti enakost spolov temeljna vrednota vseh zunanjih ukrepov EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba v sedanjem programskem ciklu opraviti nadaljnjo analizo dinamike moči, ki je značilna za politike in prakse Evropske unije, da bi analizirali in obravnavali posledice, ki jih imajo te politike in prakse za enakost spolov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja, da je treba vključiti presečni vidik v vse zunanje ukrepe Evropske unije in da bi morali pri ukrepih EU upoštevati izkušnje žensk iz različnih okolij, zlasti tistih z izkušnjo presečnih oblik diskriminacije in marginalizacije na podlagi njihove starosti, spola, rase, vere, socialno-ekonomskega in pravnega statusa, zmožnosti, spolne usmerjenosti in identitete; opozarja, da ženske niso homogena skupina, ki bi nastopala enotno; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je treba na najvišji politični ravni zagotoviti stalno zavezanost izvajanju tretjega akcijskega načrta za enakost spolov; zahteva, da se v okviru tega načrta določi, da se 85 % uradne razvojne pomoči nameni programom, katerih pomemben ali glavni cilj je enakost spolov, in poziva, naj se v okviru te širše obveznosti znatni del uradne razvojne pomoči dodeli za programe, katerih glavni cilj je enakost spolov, vključno s spolnim in reproduktivnih zdravjem in pravicami; poziva k sprejetju nadaljnjih ciljnih ukrepov za dosego enakosti spolov; poziva tudi, naj se v novem načrtu okrepi uporaba pristopa iz drugega akcijskega načrta za enakost spolov, ki temelji na trdnih dokazih, in uporabi kvalitativna analiza za oceno, v kolikšni meri se s temi programi dejansko povečuje enakost spolov; poziva k izboljšanju pri poročanju o financiranju EU za enakost spolov, dodeljenemu in razdeljenemu v partnerskih državah prek tretjega akcijskega načrta za enakost spolov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priporoča, naj tretji akcijski načrt za enakost spolov spremljajo jasni, merljivi in časovno opredeljeni kazalniki uspeha za spremljanje kratko-, srednje- in dolgoročnih sprememb, dodelitev odgovornosti različnim akterjem ter jasni cilji za vsako partnersko državo, razviti v tesnem sodelovanju z ustrezno partnersko državo in ob aktivnem vključevanju lokalnih organizacij civilne družbe, drugih ustreznih akterjev civilne družbe ter lokalnih malih in srednjih podjetij, poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice, naj se prek novega akcijskega načrta za enakost spolov znova zavežejo vključevanju načela enakosti spolov v vseh sektorjih; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, Komisijo in države članice EU, naj predlagajo nadaljnje ukrepe za enakost spolov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva, naj se v tretjem akcijskem načrtu za enakost spolov obravnava nazadovanje na področju pravic žensk s krepitvijo dostopa do izobraževanja, obveščanja ter spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic za ženske in dekleta ter naj se zagotovi njihova zaščita pred prisilo, nasiljem, diskriminacijo in zlorabo; poudarja tudi, da bi moral novi akcijski načrt za enakost spolov izrecno zajemati zaščito, sodelovanje in napredovanje na področju pravic žensk v vseh pogledih, tudi v nestabilnih državah in konfliktnih razmerah; |
| --- | --- |

13.

| 14. | verjame, da je izobrazba ključna za uresničevanje enakosti spolov in krepitev vloge žensk in deklet; zato poziva EU, naj si v tretjem akcijskem načrtu za enakost spolov bolj prizadeva za spodbujanje enakosti spolov in odpravi spolnih stereotipov v izobraževalnih sistemih in s pomočjo teh sistemov; v zvezi s tem poziva, naj se preučijo številne možnosti na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja strateški pristop EU k vprašanju žensk, miru in varnosti in akcijski načrt za ta pristop, ki je bil sprejet leta 2019, ter poziva k njunemu ambicioznemu izvajanju; vendar obžaluje, da je kljub jasnim ciljem in kazalnikom izvajanje te politične zaveze pomanjkljivo in zahteva nenehna prizadevanja; poudarja pomen nacionalnih akcijskih načrtov za izvajanje agende o ženskah, miru in varnosti; pozdravlja dejstvo, da bodo skoraj vse države članice EU do konca leta sprejele nacionalne akcijske načrte glede resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1325; vendar obžaluje, da le ena izmed njih namenila proračunska sredstva za njihovo uresničevanje; poziva države članice, naj dodelijo takšna proračunska sredstva ter oblikujejo nacionalne mehanizme parlamentarnega nadzora in uvedejo kvote za sodelovanje žensk pri mehanizmih kontrole, vrednotenja in nadzora; obžaluje, da mnogi člani osebja EU vprašanja žensk, miru in varnosti niso vključili v svoje delo ter se ta pristop dojema kot nekaj, kar se uporablja po njihovi lastni presoji in za izboljšanje učinkovitosti misij, ne pa kot način zagotavljanja pravic žensk in enakosti spolov kot takšnih; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj okrepi prizadevanja za izvajanje strukturiranega pristopa k pripravi proračuna ob upoštevanju vidika spola, ki bo omogočal natančno spremljanje vse porabe, tudi na področju zunanjega delovanja, in pripravi predhodne in naknadne ocene učinka za različne programe financiranja EU ter naj poroča Evropskemu parlamentu; poudarja, da bi morala ta ocena temeljiti na podatkih, ločenih po spolu in starosti, njen rezultat pa bi bilo treba vključiti v programski cikel; poudarja, da je treba izboljšati zanesljivost analize glede na spol z uskladitvijo podatkov, ki jih zbirajo delegacije EU, tako da bodo primerljivi; poziva, naj se pri opredeljevanju strateških ciljev, projektov in dialoga upošteva analiza glede na spol; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva, naj se v okviru predlagane uredbe o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje dodeli 85 % posebnih namenskih sredstev programom, katerih pomemben ali glavni cilj je enakost spolov ter naj se zmanjšajo upravne omejitve, da bodo imele lokalne in male organizacije civilne družbe dostop do financiranja; poudarja, da si je treba v okviru uredbe o instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje kot jasne cilje zastaviti nadaljnje vključevanje načela enakosti spolov in ciljno usmerjenje ukrepe in zagotoviti, da lahko partnerji računajo na zadostno politično in finančno podporo za njeno izvajanje; poziva, naj se specifični kazalniki za spol uporabljajo pri fazah izbire, spremljanja in vrednotenja projektov za vse ukrepe zunanje in varnostne politike EU, ki se financirajo iz proračuna EU; poudarja, da je treba s pripravo proračuna, ki upošteva vidik spola, izboljšati učinkovitost porabe obstoječih in prihodnjih sredstev EU, zlasti v času izzivov, kot so naslednji večletni finančni okvir, proračunske omejitve in posledice krize po pandemiji COVID-19; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Evropsko komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in delegacije EU, naj dekletom in ženskam priznajo vlogo nosilk sprememb ter podprejo njihovo varno, smotrno in vključujoče sodelovanje v državljanskem in javnem življenju, tudi tako, da upoštevajo povratne informacije organizacij, ki jih vodijo mladi, in da jih podpirajo s krepitvijo zmogljivosti; poudarja pozitivno vlogo, ki jo imajo dekleta, mlade in odrasle ženske pri doseganju trajnostnega miru in socialne kohezije, tudi prek lokalnih pobud na področju preprečevanja konfliktov in izgradnje miru, ki jih vodijo dekleta in ženske; poziva EU in države članice, naj zagotovijo ustrezen proračun za izobraževanje v izrednih razmerah in s tem zagotovijo, da bo lahko vsako dekle uspelo tudi v okoliščinah, ki so posledica konfliktov in naravnih nesreč; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priznava, da humanitarne krize intenzivirajo izzive, povezane s področjem spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, ter opozarja, da so ženske in dekleta, zlasti med ranljivimi skupinami, kot so begunci in migranti, na vojnih območjih še posebej izpostavljene spolnemu nasilju, spolno prenosljivim boleznim, spolnemu izkoriščanju, posilstvu kot orožju in neželenim nosečnostim; poziva Komisijo in države članice, naj pri svojem humanitarnem odzivanju prednost namenijo enakosti spolov ter spolnemu in reproduktivnemu zdravju ter pravicam, pa tudi odgovornosti in dostopu do pravnega varstva in odškodnin v primeru kršitev spolnih in reproduktivnih pravic in nasilja na podlagi spola, tudi v smislu usposabljanja humanitarnih akterjev ter obstoječega in prihodnjega financiranja; poudarja pomembnost priporočil Odbora za razvojno pomoč pri OECD o odpravi spolnega izkoriščanja, zlorabe in nadlegovanja v okviru razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči; v zvezi s tem pozdravlja osredotočenost deležnikov, dejavnih na področju razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči, na obravnavanje zlorab in nadlegovanja na prizoriščih, povezanih s konflikti; poziva Komisijo in države članice, naj se zavzemajo za vključevanje organizacij za pravice žensk, organizacij, ki jih vodijo ženske, ter zagovornikov človekovih pravic žensk v usklajevanje humanitarne pomoči in strukture odločanja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva k preučitvi sinergij med notranjimi in zunanjimi programi Unije, da bi zagotovili skladen in stalen pristop k politikam v Uniji in zunaj nje, na primer v primeru pohabljanja ženskih spolovil; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj izvaja trgovinsko politiko EU, ki temelji na vrednotah in zagotavlja visoko raven zaščite dela in okoljskih pravic ter spoštovanje temeljnih svoboščin in človekovih pravic, vključno z enakostjo spolov; opozarja, da morajo vsi trgovinski in naložbeni sporazumi EU vključevati načelo enakosti spolov ter ambiciozno in izvršljivo poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju; opozarja, da bi lahko bila pogajanja o trgovinskih sporazumih pomembno orodje za spodbujanje enakosti spolov in krepitev vloge žensk v tretjih državah, ter poziva k zbiranju podatkov o vplivu trgovine, ločenih po spolu; poziva EU in njene države članice, naj v predhodne in naknadne ocene učinka vključijo učinek trgovinske politike in sporazumov EU na enakost spolov po posameznih državah in posameznih sektorjih; poudarja, da bi bilo treba v trgovinskih pogajanjih upoštevati rezultate analiz, narejenih na podlagi spola, upoštevati njihove pozitivne in negativne učinke skozi ves proces, od pogajalske faze do izvajanja, ter sprejeti ukrepe za preprečevanje ali izravnavo morebitnih negativnih učinkov; pozdravlja zavezo Komisije, da bo v posodobljen pridružitveni sporazum med Čilom in EU vključila posebno poglavje o enakosti spolov, kar bo za EU prvič, ter jo poziva, naj spodbuja in podpira vključevanje takšnih poglavij v vse naslednje trgovinske in naložbene sporazume EU, pri tem pa se opira na veljavne mednarodne primere in na podlagi ocene njihove koristnosti in evropske dodane vrednosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice, naj v celoti spoštujejo skupno stališče o izvozu orožja, in jih posebej poziva, naj upoštevajo tveganje, da bi se izvoženi materiali uporabili za nasilje na podlagi spola ali bi ga omogočali ali za nasilje zoper ženske in otroke; poudarja, da je pristop, kjer se upošteva spol, varnostni pristop, usmerjen na človeka, ki je namenjen zboljšanju varnosti žensk, kamor spadajo ekonomska, socialna in zdravstvena varnost; |
| --- | --- |

22.

Poudarek na vidiku spola in raznolikosti v institucionalni kulturi EU na sedežih in v delegacijah

| 23. | poziva države članice, naj oblikujejo uradno delovno skupino za enakost spolov; poziva k ustanovitvi nove sestave Sveta, v kateri bodo sodelovali ministri EU in državni sekretarji, pristojni za enakost spolov, da bi olajšali vključevanje načela enakosti spolov v vse politike EU, tudi v zunanjo in varnostno politiko; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja dosedanje delo glavnega svetovalca ESZD za vprašanja enakosti spolov in neformalne delovne skupine EU za ženske, mir in varnost, vključno z zagotavljanjem sodelovanja ustreznih organizacij civilne družbe v njihovih razpravah; obžaluje pa, da so njegove zmogljivosti v smislu človeških in finančnih virov, ki so dodeljeni glavnemu svetovalcu ESZD za vprašanja enakosti spolov, in ga poziva, naj neposredno poroča podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku; poudarja, da potrebna še bolj učinkovita raba dodeljenih sredstev; poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika, naj nadaljuje s prizadevanji na področju vključevanja načela enakosti, da bi v okviru Evropske službe za zunanje delovanje polno zaposlili svetovalca za enakost spolov za enakost spolov in agendo za vprašanje žensk, miru in varnosti, ki bo poročal neposredno glavnemu svetovalcu, in naj spodbuja svoje osebje, naj tesno sodeluje z Evropskim inštitutom za enakost spolov; poudarja, da je izmenjava znanja med institucijami in agencijami EU pomembno in zelo učinkovito orodje za preprečevanje visokih upravnih stroškov in nepotrebne birokratizacije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja strategijo Evropske službe za zunanje delovanje za enakost spolov za obdobje 2018–2023 ter poziva, naj jo posodobi za vključitev specifičnih, merljivih in zavezujočih ciljev glede deleža žensk na vodstvenih položajih; poziva k dosegi cilja 50 % žensk na vodstvenih položajih, tudi kot vodij delegacij ter misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike; pozdravlja napredek, ki ga je v zvezi s tem dosegla Komisija, kjer je 41 % vodij na vseh ravneh žensk; obžaluje, da je Evropska služba za zunanje delovanje daleč od tega, da bi dosegla za cilj, saj sta le dve od osmih posebnih predstavnikov EU ženski, na srednjih vodstvenih položajih je 31,3 % žensk, na višjih vodstvenih položajih pa 26 % žensk; poziva sedanjega podpredsednika/visokega predstavnika, naj sprejme potrebne ukrepe za izboljšanje tega stanja, države članice pa, naj na višje položaje predlagajo več žensk; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja pomen načela nediskriminacije in raznolikosti v institucijah EU, kot je določeno v členu 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; poudarja, da mora Evropska služba za zunanje delovanje prilagoditi postopke zaposlovanja in zaposlovanja, da bo več pozornosti namenila raznolikosti in vključenosti; poudarja potrebo po postopkih zaposlovanja, ki upoštevajo vidik spola, tudi s strani Evropskega urada za izbor osebja; poziva, naj bo vključevanje vidika spola v vodenje del opisa vodstvenih nalog na srednjih in višjih vodstvenih položajih; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika, naj zagotovi, da bodo vodje delegacij EU v tujini formalno odgovorni za to, da bo vključevanje enakosti spolov vpeto vse vidike dela delegacije in da bodo morali o tem poročati; poziva podpredsednika/visokega predstavnika, naj zagotovi, da bodo imele delegacije EU posebne kontaktne točke za enakost spolov, da bi zagotovili nemoten potek dela in čim bolj omejili birokracijo; poudarja, da morajo imeti kontaktne točke za enakost spolov zadostna sredstva in čas za opravljanje nalog, njihove pristojnosti pa so v opisu delovni nalog; poudarja, da bi morale neposredno poročati vodji delegacije/vodji oddelka, imeti dostop do vseh ustreznih dokumentov in usposabljanja, ki ga potrebujejo za opravljanje svojih nalog, ter vodstvene odgovornosti, kjer je to ustrezno; poziva k oblikovanju smernic za področje enakosti spolov za vse delegacije EU in v povezavi s tem, k razvoju spletnega poročanja, jasnim obrazcem in objavi vodnika za delo delegacij; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da enakosti spolov ni mogoče doseči brez vodstva, ki se zaveda tega vprašanja; v zvezi s tem poziva k obveznemu in prilagojenemu usposabljanju o enakosti spolov in vključevanju vidika spolov za vse uslužbence Evropske službe za zunanje delovanje, uslužbence diplomatskih služb EU ter vodje ali poveljnike misij in operacij skupne varnostne in obrambne politike; poudarja, da mora biti enakost spolov posebej navedena v poslanicah in opisih delovnih nalog novih vodij delegacij EU; poudarja, da morajo njihove ocene vključevati posebna merila za ocenjevanje opravljenega dela pri zagotavljanju vključevanja načela enakosti spolov; poudarja, da bi morala biti prizadevanja za več pravic žensk ter enakost spolov horizontalna prednostna naloga vseh posebnih predstavnikov EU ter vodilno načelo njihovega mandata, zlasti za posebnega predstavnika EU za človekove pravice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da udeležba žensk v misijah SVOP prispeva k učinkovitosti misije in je gonilo verodostojnosti EU kot zagovornice enakih pravic žensk in moških po vsem svetu; pozdravlja dejstvo, da so vse civilne misije SVOP imenovale svetovalca za enakost spolov in poziva vojaške misije SVOP, naj storijo enako; spodbuja države članice EU, naj predlagajo ženske kandidatke za prosta delovna mesta; poziva, naj se zagotovi, da bodo vsi člani vojaškega in civilnega napotenega osebja EU dovolj usposobljeni na področju enakosti spolov ter vprašanj žensk, miru in varnosti, zlasti o tem, kako vidik spola vključevati v delovne naloge; obžaluje, da število žensk, ki delajo v misijah SVOP, zlasti pa v vojaških operacijah, ostaja nizko; poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj poudarja potrebo po konkretnem cilju in politični zavezanosti povečanju števila žensk v misijah in operacijah EU za krizno upravljanje; poziva države članice, naj preučijo kako okrepiti politike zaposlovanja in ohranjanja žensk na delovnih mestih ter spodbujajo udeležbo žensk v misijah za izgradnjo in ohranjanje miru; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da zgolj nekaj misij SVOP EU zagotavlja usposabljanje glede spolnega nadlegovanja ali glede nadlegovanja na podlagi spola, ter Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice poziva, naj zagotovijo obvezno usposabljanje za preprečevanje takšnega nadlegovanja na vseh misijah in operacijah ter zagotavljajo učinkovito zaščito žvižgačev in žrtev; poziva k nadgradnji posodobljenih splošnih standardov za ravnanje v misijah in operacijah v okviru skupne varnostne in obrambne politike, ki naj zajema načelo ničelne tolerance glede neukrepanja voditeljev in vodstva EU glede spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

30.

| 31. | spodbuja podpredsednika/visokega predstavnika in države članice, naj v sklepe Sveta in mandate misij, povezane s SVOP, vključijo sklice na resolucijo varnostnega sveta OZN št. 1325 in resolucije, ki so sledile, ter zagotovijo, da za misije in operacije SVOP obstaja letni akcijski načrt za uresničevanje ciljev prihodnjega tretjega akcijskega načrta za enakost spolov in akcijskega načrta za strateški pristop EU k vprašanju žensk, miru in varnosti; poziva, naj se za nove instrumente SVOP, vključno z Evropskim obrambnim skladom in predlaganim evropskim mirovnim instrumentom, izvede analiza enakosti spolov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja vse širšo mrežo stičnih oseb za področje spola, ki ima podporo vodstva ter dostop do usposabljanj; v zvezi s tem pozdravlja, da je bilo regionalno srečanje stičnih točk za področje spola, ki delujejo na Zahodnem Balkanu in v Turčiji, organizirano z namenom krepitve prizadevanj glede enakosti spolov ter vključevanja vidika spolov; pozdravlja izboljšano sodelovanje z Zahodnim Balkanom v okviru partnerske pobude G7, kjer je EU sklenila partnerstvo z Bosno in Hercegovino, da bi se okrepila agenda o ženskah, miru in varnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja pomen spodbujanja enakosti spolov v zunanji politiki EU, tudi prek odnosov Evropskega parlamenta s tretjimi državami; v zvezi s tem pozdravlja odločitev delegacij Evropskega parlamenta, da v vsaki delegaciji imenujejo predstavnika za vprašanja spola; poudarja potrebo po spodbujanju enakosti in raznolikosti pri vseh dejavnostih delegacij, tudi med uradnimi parlamentarnimi srečanji s tretjimi državami; |
| --- | --- |

33.

Dajanje prednosti varstvu in napredku na področju pravic in udeležbe žensk in deklet

| 34. | poziva EU in države članice, naj ravnajo v skladu z vsemi mednarodnimi obveznostmi, povezanimi z globalnim programom o enakosti spolov; poziva jih tudi, naj podprejo partnerske države in jih spodbujajo k temu, da se znebijo zadržkov glede Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ter naj izvajajo deklaracijo in akcijski načrt s četrte svetovne konvencije OZN o ženskah, ki je potekala leta 1995 v Pekingu, tudi z zakonodajo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opominja, da imajo ženske vodilno vlogo pri izgradnji miru in poudarja njihovo vlogo pri spodbujanju dialoga, izgradnji miru in nudenju različnih pogledov na pomen miru in varnosti; poudarja, da je zagotavljanje smiselne in pravične udeležbe žensk v pogajanjih o zunanji politiki EU ter v mirovnih in varnostnih procesih povezano z večjo gospodarsko blaginjo, manj kršitvami človekovih pravic in spodbujanjem svetovne varnosti, demokracije in trajnega miru; ugotavlja, da spodbujanje pravic žensk v državah, ki so jih prizadele krize ali zajeli konflikti, botruje oblikovanju močnejših in odpornejših skupnosti; poziva visokega predstavnika/podpredsednika, Komisijo in države članice, naj zaščitijo pravice deklet in žensk ter zagotavljajo njihovo celostno in pomembno sodelovanje v vseh različnih fazah cikla konflikta, v okviru preprečevanje konfliktov EU in dejavnosti mediacije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja bistveni pomen, ki ga ima zavezanost boju proti vsem oblikam spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola, med drugim proti nasilju med intimnimi partnerji, spletnemu nasilju, škodljivim praksam, kot so pohabljanje ženskih spolovil, porokam otrok, zgodnjim in prisilnim porokam, t. i. nasilju zaradi časti, pa tudi spolnemu nasilju in nasilju na podlagi spola, povezanemu s konflikti, trgovini z ljudmi, spolnem izkoriščanju, zlorabam in nadlegovanju; v zvezi s tem poudarja potrebo po pomoči žrtvam; poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti ženskam in dekletom, ki se soočajo z večplastnimi in prepletenimi oblikami diskriminacije; poziva EU in njene države članice, naj ratificirajo Istanbulsko konvencijo kot prvi pravni zavezujoč mednarodni instrument za preprečevanje nasilja proti ženskami in boj proti njemu, s tem dajo zgled vsemu svetu in kredibilnost zavezi EU, da si bo v svojih zunanjih odnosih prizadevala za odpravljanje takšnega nasilja; poziva k pregledu in posodobitvi smernic EU glede nasilja nad ženskami in dekleti ter boja proti vsem oblikam diskriminacije proti njim; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da enakosti spolov ni mogoče doseči brez vključevanja moških in dečkov; meni, da je treba za napredek na področju enakosti spolov moške in dečke povabiti k sodelovanju in dejavnemu prispevanju in s tem k obravnavi spolnih stereotipov; zlasti opozarja na vlogo in odgovornost moških in dečkov pri odpravljanju spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj zagotovijo celovito izvajanje smernic EU o zagovornikih človekovih pravic in sprejmejo prilogo, v kateri bodo priznale in razvile dodatne strategije in orodja za boljše in učinkovitejše odzivanje ter preprečevanje posameznih razmer, groženj in dejavnikov tveganja, s katerimi se soočajo zagovorniki pravic žensk, tudi deklice in mlade aktivistke; poziva k takojšnji uporabi vidika spola in specifičnih ukrepov v podporo zagovornikom človekovih pravic žensk v vse programe in instrumente, namenjene zaščiti zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da v številnih predelih sveta polno uresničevanje vseh človekovih pravic žensk in deklet ni zajamčeno, organizacije civilne družbe, vključno z organizacijami za pravice žensk, pa se soočajo z vse večjimi izzivi zaradi krčenja demokratičnega prostora na svetovni ravni; opozarja na zelo pomembno delo, ki so ga opravile organizacije civilne družbe na terenu za ohranjanje miru in spodbujanje sodelovanja žensk v mirovnih procesih, politiki, upravljanju, vzpostavljanju institucij, pravni državi in varnostnem sektorju; poziva delegacije EU, naj spremljajo nazadovanje na področju enakosti spolov ter spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter trende zmanjševanja prostora za delovanje organizacij civilne družbe in naj sprejmejo konkretne ukrepe za njihovo zaščito pred grožnjami, nadlegovanjem, nasiljem in sovražnim govorom; poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje, države članice in vodje delegacij EU, naj s spodbujanjem ustrezne ravni izgradnje zmogljivosti zagotovijo politično in finančno podporo lokalnim organizacijam civilne družbe, vključno z organizacijami žensk in zagovorniki človekovih pravic, ter naj postane sodelovanje in posvetovanje s temi organizacijami standardni element njihovega dela; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo pobude, katerih cilj je nasprotovati negativnim spolnim normam in stereotipom v vseh kontekstih in jih preoblikovati; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj sistematično podpirata spolno in reproduktivno zdravje ter pravice in tako prispevata k doseganju vseh ciljev trajnostnega razvoja, ki so povezani z zdravjem, kot so predporodna nega ter ukrepi za preprečevanje visoko tveganih porodov in zmanjšanje umrljivosti dojenčkov in otrok; poudarja, da je treba podpreti dostop do storitev načrtovanja družine in zdravstvenih storitev za matere, celovito in starosti primerno spolno vzgojo, kontracepcijo, varen in zakonit splav ter spoštovanje pravice žensk, da sprejemajo odločitev o lastnem telesu in imajo zaščito pred vsako obliko diskriminacije, prisile ali nasilja v zvezi s tem; poziva Komisijo, naj učinku pravila globalne prepovedi (global gag rule) nasprotuje s finančnimi instrumenti, ki so na voljo v okviru zunanje razsežnosti EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opominja, da so ženske in dekleta zaradi podnebnih sprememb nesorazmerno prizadete, zlasti zaradi trajnih kulturnih in strukturnih neenakosti na podlagi spola; ugotavlja, da je enakost spolov nujna za doseganje miru, varnosti in trajnostnega razvoja ter učinkovito obvladovanje podnebnih izzivov in da je presečni vidik nujen za doseganje poštenega in pravičnega prehoda, kjer nihče ne bo izključen; poudarja, da je zgolj 30 % pogajalcev na področju podnebnih ukrepov žensk ter opozarja, da je za doseganje dolgoročnih podnebnih ciljev bistvena koristna in enakopravna udeležba žensk v organih odločanja na področju podnebne politike in ukrepov na ravni EU, na nacionalni in lokalni ravni; odločno poziva, naj se v tretjem akcijskem načrtu za enakost spolov nujno vzpostavijo jasne povezave s Pariškim dogovorom ter poziva EU in države članice, naj zagotovijo dostop ženskih organizacij do mednarodnega podnebnega financiranja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | obžaluje, da so ženske in dekleta po vsem svetu še vedno tarče več oblik sistematske diskriminacije; ugotavlja, da je treba za boj proti revščini žensk ženskam zagotoviti enak dostop do gospodarskih virov; opozarja, da so večje vključevanje žensk na trg dela, boljša podpora ženskemu podjetništvu, enak dostop do kapitala, tudi za podjetnice, zagotavljanje enakih možnosti in enakega plačila za enako delo za moške in ženske ter spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja ključni dejavniki pri doseganju dolgoročne, trajnostne in vključujoče gospodarske blaginje, boja proti neenakosti in spodbujanja finančne neodvisnosti žensk; v zvezi s tem poziva države članice in institucije EU, naj po potrebi povečajo razpoložljivost financiranja, tudi z mikrokrediti, in sodelujejo s partnerskimi državami, da bi izboljšali status žensk, tudi na področjih, kot so pravica dedovanja nepremičnin in zemljišč, dostop do pravnega statusa ter finančna in digitalna pismenost, ter zaščita pred delom otrok in drugimi oblikami izkoriščanja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da je treba v okviru migracijske politike EU izvajati vidik enakosti spolov, ki zagotavlja pravice iskalk azila in begunk, ter nemudoma uvesti azilne in migracijske postopke, ki bi upoštevali vidik spola, ter pospešiti delo pri zagotavljanju ustreznega prepoznavanja morebitnega nasilja, nadlegovanja, posilstev in trgovine z ženskami ter zaščito pred njimi v vseh sprejemnih centrih po vseh Evropi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | obsoja vse oblike nasilja nad ženskami in dekleti, vključno s trgovino z ljudmi; poziva Komisijo in države članice, naj tesneje sodelujejo s tretjimi državami v boju proti vsem oblikam trgovine z ljudmi, pri tem pa posebno pozornost namenijo razsežnosti spola v tej trgovini ter se borijo zlasti proti otroškim porokam, spolnemu izkoriščanju žensk in deklet ter spolnemu turizmu; poziva k vzpostavitvi na spol občutljivega pristopa k trgovini z ljudmi prek celostne obravnave vpliva, ki ga ima na uresničevanje širokega razpona človekovih pravic; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vztraja, da morajo deklice in ženske, ki so bile žrtev posilstev v vojni, imeti dostop do nediskriminatorne nege, zlasti celovite zdravstvene oskrbe; v zvezi s tem vztraja, da je treba zagotoviti varstvo pravice do življenja in dostojanstva vseh žensk in deklet, in sicer z aktivnim bojem proti škodljivim praksam; poudarja, da je treba odpraviti uporabo posilstva kot vojaškega orožja in sredstva za zatiranje, ter da mora EU izvajati pritisk na vlade tretjih držav in vse ustrezne deležnike v regijah, kjer prihaja do takega nasilja na podlagi spola, da bi izkoreninili to prakso, storilce privedli pred sodišče in pomagali preživelim, prizadetim ženskam in skupnostim ozdraveti in okrevati; |
| --- | --- |

45.

| 46. | je seznanjen s stalnim napredkom pri izvajanju pobude EU in OZN, imenovane Spotlight, za odpravo nasilja nad ženskami in dekleti po vsem svetu, ki je leta 2018 namenila 270 milijonov EUR za programe v Afriki in Latinski Ameriki; poziva EU k odločnem vodenju Poziva k ukrepanju za zaščito pred nasiljem na podlagi spola v izrednih razmerah in podpore žrtvam spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola, povezanega s konflikti; spominja Komisijo in države članice E na pomen izida konference v Oslu o odpravi spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola v humanitarnih krizah; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opozarja, da sta se leta 2018 EU in OZN dogovorili o novem seznamu v prihodnost usmerjenih prednostnih nalog za sodelovanje in mirovne operacije ter obvladovanje kriz za obdobje 2019–2021; poudarja, da mora vzpostavitev sodelovalne platforme EU in OZN za vprašanja žensk, miru in varnosti postati pomemben del agende za zunanje zadeve in varnost; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ugotavlja, da je OZN opozorila, da pandemija COVID-19 izpostavlja in poglablja različne vrste neenakosti, vključno z neenakostjo spolov; je globoko zaskrbljen zaradi neenake delitve gospodinjskih opravil in dela na področjih javne oskrbe, pri čemer ženske predstavljajo 70 % delovne sile v zdravstvu na svetovni ravni, pa tudi zaradi zaskrbljujočega porasta nasilja na podlagi spola, zlasti zaradi dolgih obdobij izolacije ter omejenega dostopa do reproduktivnega zdravja in zdravja mater; zato poziva k razvoju usmerjenih in posebnih ukrepov za obravnavo socialno-ekonomskega vpliva pandemije COVID-19 na ženske in dekleta; poudarja, da je treba nujno zagotoviti ustrezno financiranje, da bi omogočili poln in neoviran dostop do kakovostne tehnologije za ženske organizacije, zagovornike človekovih pravic in akterje gradnje miru, s čimer bi zagotovili njihovo pomembno sodelovanje pri postopkih odločanja med pandemijo COVID-19; poudarja, da morata podpredsednik Komisije/visoki predstavnik in Komisija prepoznati nujnost človeške varnosti, ki zajema vse vidike strateškega pristopa EU k vprašanju žensk, miru in varnosti; poudarja, da je treba zagotoviti, da se bo vidik spola upošteval med uresničevanjem globalnega odziva EU na pandemijo COVID-19, ter poziva, naj se pri tem ustrezno obravnavajo specifične potrebe žensk in drugih marginaliziranih skupin ter se zagotavlja njihovo vključevanje v celoten programski cikel; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  UL L 101, 15.4.2011, str. 1.

(2)  UL L 335, 17.12.2011, str. 1.

(3)  UL C 76, 9.3.2020, str. 168.

(4)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 56.

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

torek, 20. oktober 2020

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/215 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/215

---

P9_TA(2020)0278

Priporočilo Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v zvezi z izvajanjem in upravljanjem stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO)

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v zvezi z izvajanjem in upravljanjem stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) 2020/2080(INI))

(2021/C 404/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in zlasti člena 36, člena 42(6) in člena 46 ter Protokola (št. 10) o stalnem strukturnem sodelovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in zlasti člena 36, člena 42(6) in člena 46 ter Protokola (št. 10) o stalnem strukturnem sodelovanju,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/2315 z dne 11. decembra 2017 o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in določitvi seznama vključenih držav članic (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2017/2315 z dne 11. decembra 2017 o vzpostavitvi stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO) in določitvi seznama vključenih držav članic (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/340 z dne 6. marca 2018 o pripravi seznama projektov, ki se bodo oblikovali v okviru PESCO (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/340 z dne 6. marca 2018 o pripravi seznama projektov, ki se bodo oblikovali v okviru PESCO (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/909 z dne 25. junija 2018 o določitvi skupnih pravil za upravljanje projektov PESCO (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/909 z dne 25. junija 2018 o določitvi skupnih pravil za upravljanje projektov PESCO (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1797 z dne 19. novembra 2018 o spremembi in posodobitvi Sklepa (SZVP) 2018/340 o pripravi seznama projektov, ki se bodo oblikovali v okviru PESCO (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2018/1797 z dne 19. novembra 2018 o spremembi in posodobitvi Sklepa (SZVP) 2018/340 o pripravi seznama projektov, ki se bodo oblikovali v okviru PESCO (4),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/1909 z dne 12. novembra 2019 o spremembi in posodobitvi Sklepa (SZVP) 2018/340 o pripravi seznama projektov, ki se bodo oblikovali v okviru PESCO (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/1909 z dne 12. novembra 2019 o spremembi in posodobitvi Sklepa (SZVP) 2018/340 o pripravi seznama projektov, ki se bodo oblikovali v okviru PESCO (5),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. novembra 2017 o varnosti in obrambi v okviru globalne strategije EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 13. novembra 2017 o varnosti in obrambi v okviru globalne strategije EU,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. novembra 2018 o varnosti in obrambi v okviru globalne strategije EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 19. novembra 2018 o varnosti in obrambi v okviru globalne strategije EU,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. junija 2019 o varnosti in obrambi v okviru globalne strategije EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 17. junija 2019 o varnosti in obrambi v okviru globalne strategije EU,

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 15. oktobra 2018 o zaporedju posameznih stopenj izpolnjevanja večjih obveznosti, prevzetih v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO), in opredelitvi natančnejših ciljev (2018/C374/01) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 15. oktobra 2018 o zaporedju posameznih stopenj izpolnjevanja večjih obveznosti, prevzetih v okviru stalnega strukturnega sodelovanja (PESCO), in opredelitvi natančnejših ciljev (2018/C374/01) (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2017 o ustavnih, pravnih in institucionalnih posledicah skupne varnostne in obrambne politike: možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. marca 2017 o ustavnih, pravnih in institucionalnih posledicah skupne varnostne in obrambne politike: možnosti, ki jih nudi Lizbonska pogodba (7),

| — | ob upoštevanju pogodbe o trgovini z orožjem, ki je začela veljati decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodbe o trgovini z orožjem, ki je začela veljati decembra 2014,

| — | ob upoštevanju revizije Evropskega računskega sodišča št. 9/2019 iz septembra 2019 o evropski obrambi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revizije Evropskega računskega sodišča št. 9/2019 iz septembra 2019 o evropski obrambi,

| — | ob upoštevanju člena 118 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 118 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0165/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0165/2020),

| A. | ker skupna varnostna in obrambna politika (SVOP) v skladu s členom 42(2) PEU vključuje postopno oblikovanje skupne obrambne politike EU, kar bo vodilo do vzpostavitve skupne obrambe, ko bo tako soglasno odločil Evropski svet; ker je PESCO pomemben korak pri uresničevanju tega cilja; |
| --- | --- |

A.

ker skupna varnostna in obrambna politika (SVOP) v skladu s členom 42(2) PEU vključuje postopno oblikovanje skupne obrambne politike EU, kar bo vodilo do vzpostavitve skupne obrambe, ko bo tako soglasno odločil Evropski svet; ker je PESCO pomemben korak pri uresničevanju tega cilja;

| B. | ker bi bilo treba PESCO uporabiti za nadaljnje izvajanje in razvoj obveznosti zagotavljanja vzajemne pomoči in podpore na podlagi člena 42(7) PEU, na kar je bilo opozorjeno v skupnem uradnem obvestilu držav članic Svetu ter visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o PESCO, ki ga je 13. novembra 2017 podpisalo 23 držav članic, da bi se izboljšala pripravljenost držav članic za zagotavljanje solidarnosti do druge države članice, na ozemlju katere pride do oboroženega napada; |
| --- | --- |

B.

ker bi bilo treba PESCO uporabiti za nadaljnje izvajanje in razvoj obveznosti zagotavljanja vzajemne pomoči in podpore na podlagi člena 42(7) PEU, na kar je bilo opozorjeno v skupnem uradnem obvestilu držav članic Svetu ter visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o PESCO, ki ga je 13. novembra 2017 podpisalo 23 držav članic, da bi se izboljšala pripravljenost držav članic za zagotavljanje solidarnosti do druge države članice, na ozemlju katere pride do oboroženega napada;

| C. | ker je v skladu s členom 1(a) Protokola (št. 10) o stalnem strukturnem sodelovanju, vzpostavljenim s členom 42 PEU, eden od ciljev PESCO, da države članice bolj intenzivno razvijajo lastne obrambne zmogljivosti s krepitvijo nacionalnih prispevkov in po potrebi s sodelovanjem v večnacionalnih silah, v najpomembnejših evropskih programih opremljanja in pri dejavnostih Evropske obrambne agencije; |
| --- | --- |

C.

ker je v skladu s členom 1(a) Protokola (št. 10) o stalnem strukturnem sodelovanju, vzpostavljenim s členom 42 PEU, eden od ciljev PESCO, da države članice bolj intenzivno razvijajo lastne obrambne zmogljivosti s krepitvijo nacionalnih prispevkov in po potrebi s sodelovanjem v večnacionalnih silah, v najpomembnejših evropskih programih opremljanja in pri dejavnostih Evropske obrambne agencije;

| D. | ker člen 1(b) Protokola 10 določa, da morajo biti države članice „[...] najpozneje do leta 2010 sposobn[e] zagotoviti, na nacionalni ravni ali kot sestavni del večnacionalnih skupin sil, namenske bojne enote za načrtovane misije, strukturirane na taktični ravni kot taktične grupacije, s podpornimi elementi, vključno s transportom in logistiko, ki bodo v roku 5 do 30 dni sposobne izvesti naloge iz člena 43 PEU, predvsem kot odgovor na zahteve Organizacije Združenih narodov, in ki bodo oskrbovane za začetno obdobje 30 dni, ki se lahko podaljša na najmanj 120 dni“; ker je treba spremeniti člen 1(b), da bi se ustrezno odzvali na geopolitično okolje, ki je polno izzivov; ker so države članice še vedno daleč od uresničitve tega cilja; |
| --- | --- |

D.

ker člen 1(b) Protokola 10 določa, da morajo biti države članice „[...] najpozneje do leta 2010 sposobn[e] zagotoviti, na nacionalni ravni ali kot sestavni del večnacionalnih skupin sil, namenske bojne enote za načrtovane misije, strukturirane na taktični ravni kot taktične grupacije, s podpornimi elementi, vključno s transportom in logistiko, ki bodo v roku 5 do 30 dni sposobne izvesti naloge iz člena 43 PEU, predvsem kot odgovor na zahteve Organizacije Združenih narodov, in ki bodo oskrbovane za začetno obdobje 30 dni, ki se lahko podaljša na najmanj 120 dni“; ker je treba spremeniti člen 1(b), da bi se ustrezno odzvali na geopolitično okolje, ki je polno izzivov; ker so države članice še vedno daleč od uresničitve tega cilja;

| E. | ker je vzpostavitev skupne obrambne strategije EU zaradi številnih in naraščajočih groženj zdaj potrebna bolj kot kdaj koli prej; |
| --- | --- |

E.

ker je vzpostavitev skupne obrambne strategije EU zaradi številnih in naraščajočih groženj zdaj potrebna bolj kot kdaj koli prej;

| F. | ker raven ambicij v okviru globalne strategije EU na področju varnosti in obrambe zajema krizno upravljanje in krepitev zmogljivosti v partnerskih državah z namenom zaščite Evrope in njenih državljanov; ker se nobena država članica ne more zaščititi sama, saj so varnostne in obrambne grožnje, s katerimi se sooča EU in so uperjene proti njenim državljanom, ozemljem in infrastrukturam, skupne večplastne grožnje, ki jih nobena posamezna država članica ne more obravnavati sama; ker bi bil delujoč sistem EU za učinkovito, skladno, strateško in skupno rabo virov koristen za skupno raven varnosti in obrambe EU in ker je v varnostnem okolju, ki se hitro slabša, potreben bolj kot kdaj koli prej; ker so potrebna večja prizadevanja v zvezi s sodelovanjem glede kibernetske obrambe, kot so izmenjava informacij, usposabljanje in operativna podpora, da bi se bolje zoperstavili hibridnim grožnjam; |
| --- | --- |

F.

ker raven ambicij v okviru globalne strategije EU na področju varnosti in obrambe zajema krizno upravljanje in krepitev zmogljivosti v partnerskih državah z namenom zaščite Evrope in njenih državljanov; ker se nobena država članica ne more zaščititi sama, saj so varnostne in obrambne grožnje, s katerimi se sooča EU in so uperjene proti njenim državljanom, ozemljem in infrastrukturam, skupne večplastne grožnje, ki jih nobena posamezna država članica ne more obravnavati sama; ker bi bil delujoč sistem EU za učinkovito, skladno, strateško in skupno rabo virov koristen za skupno raven varnosti in obrambe EU in ker je v varnostnem okolju, ki se hitro slabša, potreben bolj kot kdaj koli prej; ker so potrebna večja prizadevanja v zvezi s sodelovanjem glede kibernetske obrambe, kot so izmenjava informacij, usposabljanje in operativna podpora, da bi se bolje zoperstavili hibridnim grožnjam;

| G. | ker so glavni akterji PESCO vključene države članice, ki zagotavljajo zmogljivosti za izvajanje SVOP (člen 42(1) in člen 42(3) PEU) in ki te zmogljivosti uporabljajo v operacijah in na misijah EU, kadar jim izvajanje te naloge zaupa Svet, v okviru Unije (člen 42(1), (4) in (5), člen 43 in člen 44 PEU) ter, kjer je ustrezno, med drugim razvijajo svoje obrambne zmogljivosti v okviru Evropske obrambne agencije (člen 42(3) in člen 45 PEU); |
| --- | --- |

G.

ker so glavni akterji PESCO vključene države članice, ki zagotavljajo zmogljivosti za izvajanje SVOP (člen 42(1) in člen 42(3) PEU) in ki te zmogljivosti uporabljajo v operacijah in na misijah EU, kadar jim izvajanje te naloge zaupa Svet, v okviru Unije (člen 42(1), (4) in (5), člen 43 in člen 44 PEU) ter, kjer je ustrezno, med drugim razvijajo svoje obrambne zmogljivosti v okviru Evropske obrambne agencije (člen 42(3) in člen 45 PEU);

| H. | ker je dolgoročna vizija PESCO zagotoviti Uniji operativno zmogljivost na podlagi vojaških sredstev, ki se dopolnjujejo s civilnimi sredstvi, da bi državam članicam dali na voljo kompaktne in kompletne skupne bojne sile za vojaški del SVOP; ker bi moral PESCO okrepiti zmožnost EU, da ukrepa kot mednarodni ponudnik varnosti, da bi učinkovito in verodostojno prispevala k mednarodni, regionalni in evropski varnosti, tudi s preprečevanjem uvoza varnostnih groženj, ter okrepila interoperabilnost za zaščito državljanov EU in povečanje učinkovitosti obrambnih izdatkov z zmanjšanjem podvajanja, presežnih zmogljivosti in neusklajenih javnih naročil; |
| --- | --- |

H.

ker je dolgoročna vizija PESCO zagotoviti Uniji operativno zmogljivost na podlagi vojaških sredstev, ki se dopolnjujejo s civilnimi sredstvi, da bi državam članicam dali na voljo kompaktne in kompletne skupne bojne sile za vojaški del SVOP; ker bi moral PESCO okrepiti zmožnost EU, da ukrepa kot mednarodni ponudnik varnosti, da bi učinkovito in verodostojno prispevala k mednarodni, regionalni in evropski varnosti, tudi s preprečevanjem uvoza varnostnih groženj, ter okrepila interoperabilnost za zaščito državljanov EU in povečanje učinkovitosti obrambnih izdatkov z zmanjšanjem podvajanja, presežnih zmogljivosti in neusklajenih javnih naročil;

| I. | ker bo v skladu s Sklepom Sveta (SZVP) 2017/2315 vzpostavitev PESCO in s tem boljših obrambnih zmogljivosti držav članic koristila tudi Natu v skladu z načelom enovitosti sil pod pogojem, da se prepreči podvajanje in prednostno obravnava interoperabilnost, ob tem pa okrepi evropski steber znotraj zveze ter obravnavajo stalni pozivi k bolj uravnoteženi čezatlantski porazdelitvi bremena; ker NATO ostaja temelj varnostne strukture številnih držav članic; |
| --- | --- |

I.

ker bo v skladu s Sklepom Sveta (SZVP) 2017/2315 vzpostavitev PESCO in s tem boljših obrambnih zmogljivosti držav članic koristila tudi Natu v skladu z načelom enovitosti sil pod pogojem, da se prepreči podvajanje in prednostno obravnava interoperabilnost, ob tem pa okrepi evropski steber znotraj zveze ter obravnavajo stalni pozivi k bolj uravnoteženi čezatlantski porazdelitvi bremena; ker NATO ostaja temelj varnostne strukture številnih držav članic;

| J. | ker PESCO vzpostavlja zavezujoč okvir med vključenimi državami članicami, ki so se zavezale skupnemu vlaganju, načrtovanju, razvijanju in uporabljanju obrambnih zmogljivosti znotraj okvira Unije na stalen in strukturiran način s prevzetjem 20 zavezujočih obvez na petih področjih, ki jih določa PEU; ker bi morale te zaveze pomeniti odmik od zgolj obrambnega sodelovanja k polni interoperabilnosti, pa tudi okrepitvi obrambnih sil držav članic v okviru dvostranskih in vzajemno koristnih partnerstev; ker te zavezujoče obveze vsako leto v nacionalnih načrtih izvajanja oceni sekretariat PESCO, s katerim se vključene države članice lahko posvetujejo; ker kljub tem zavezujočim obvezam ni bil vzpostavljen učinkovit mehanizem skladnosti za PESCO; ker bi bilo treba projekte PESCO izvajati tako, da bi se upoštevali industrijska zmogljivost, pomisleki glede podvajanja in proračunske omejitve vključenih držav članic; ker bi bilo treba izboljšati mehanizem skladnosti za PESCO; |
| --- | --- |

J.

ker PESCO vzpostavlja zavezujoč okvir med vključenimi državami članicami, ki so se zavezale skupnemu vlaganju, načrtovanju, razvijanju in uporabljanju obrambnih zmogljivosti znotraj okvira Unije na stalen in strukturiran način s prevzetjem 20 zavezujočih obvez na petih področjih, ki jih določa PEU; ker bi morale te zaveze pomeniti odmik od zgolj obrambnega sodelovanja k polni interoperabilnosti, pa tudi okrepitvi obrambnih sil držav članic v okviru dvostranskih in vzajemno koristnih partnerstev; ker te zavezujoče obveze vsako leto v nacionalnih načrtih izvajanja oceni sekretariat PESCO, s katerim se vključene države članice lahko posvetujejo; ker kljub tem zavezujočim obvezam ni bil vzpostavljen učinkovit mehanizem skladnosti za PESCO; ker bi bilo treba projekte PESCO izvajati tako, da bi se upoštevali industrijska zmogljivost, pomisleki glede podvajanja in proračunske omejitve vključenih držav članic; ker bi bilo treba izboljšati mehanizem skladnosti za PESCO;

| K. | ker morajo vključene države članice izkazati polno politično sodelovanje z izpolnjevanjem 20 zavezujočih obvez, ki so jih prevzele; ker je cikel načrtovanja vojaških zmogljivosti običajno daljši od treh let; ker sedanji nacionalni cikli načrtovanja vojaških zmogljivosti večinoma temeljijo na predhodno vzpostavljenem procesu obrambnega načrtovanja Nata; ker bi bilo treba doseči večji napredek v zvezi z znatno vključitvijo PESCO v nacionalne procese načrtovanja obrambe, da bi zagotovili zmogljivosti vključenih držav članic za dokončanje projektov PESCO; |
| --- | --- |

K.

ker morajo vključene države članice izkazati polno politično sodelovanje z izpolnjevanjem 20 zavezujočih obvez, ki so jih prevzele; ker je cikel načrtovanja vojaških zmogljivosti običajno daljši od treh let; ker sedanji nacionalni cikli načrtovanja vojaških zmogljivosti večinoma temeljijo na predhodno vzpostavljenem procesu obrambnega načrtovanja Nata; ker bi bilo treba doseči večji napredek v zvezi z znatno vključitvijo PESCO v nacionalne procese načrtovanja obrambe, da bi zagotovili zmogljivosti vključenih držav članic za dokončanje projektov PESCO;

| L. | ker je bil PESCO sprva zasnovan kot napreden element, ki bi vključeval države članice, pripravljene in zmožne nadgraditi svoje sodelovanje na področju obrambe na novo raven ambicij; ker je v PESCO vključenih 25 držav članic, vendar ga zaradi tega ne sme omejevati pristop „najmanjšega skupnega imenovalca“; ker število vključenih držav članic kaže na pripravljenost za tesnejše sodelovanje na področju varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

L.

ker je bil PESCO sprva zasnovan kot napreden element, ki bi vključeval države članice, pripravljene in zmožne nadgraditi svoje sodelovanje na področju obrambe na novo raven ambicij; ker je v PESCO vključenih 25 držav članic, vendar ga zaradi tega ne sme omejevati pristop „najmanjšega skupnega imenovalca“; ker število vključenih držav članic kaže na pripravljenost za tesnejše sodelovanje na področju varnosti in obrambe;

| M. | ker je bilo na podlagi dela v zvezi s prvimi tremi nizi projektov PESCO vzpostavljenih in sprejetih 47 projektov; ker doslej nobeden od njih še ni bil uresničen; ker so projekti prvega niza predvsem projekti za vzpostavljanje zmogljivosti, ki vključujejo čim več držav članic; ker vključujoča narava projektov PESCO ne bi smela voditi k zmanjšanju ambicij vključenih držav članic; ker je bistvenega pomena, da se PESCO osredotoči na projekte, ki prinašajo resnično dodano vrednost; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo na podlagi dela v zvezi s prvimi tremi nizi projektov PESCO vzpostavljenih in sprejetih 47 projektov; ker doslej nobeden od njih še ni bil uresničen; ker so projekti prvega niza predvsem projekti za vzpostavljanje zmogljivosti, ki vključujejo čim več držav članic; ker vključujoča narava projektov PESCO ne bi smela voditi k zmanjšanju ambicij vključenih držav članic; ker je bistvenega pomena, da se PESCO osredotoči na projekte, ki prinašajo resnično dodano vrednost;

| N. | ker 47 projektov PESCO očitno ne povezuje nobena prevladujoča skupna logika; ker trenutnemu seznamu projektov manjkajo skladnost, področje uporabe in strateške ambicije, zaradi česar najočitnejše vrzeli v zmogljivostih ne bodo zapolnjene, kritičnih pomanjkljivosti, kot so bile opredeljene v procesu glavnega cilja prek načrta za razvoj zmogljivosti in usklajenega letnega pregleda na področju obrambe, pa ne obravnava ustrezno ali v celoti; ker je bil eden od teh projektov ustavljen, da bi preprečili nepotrebno podvajanje; ker v zvezi z drugimi projekti ni bilo zadostnega napredka ali jim grozi ustavitev, okoli 30 projektov pa je še vedno v fazi idejne zasnove in priprave; ker bo za razvoj ambicioznih projektov na področju vojaških zmogljivosti lahko potrebnih do 10 let; ker velika večina projektov PESCO sovpada s pomanjkljivostmi v Evropskem obrambnem skladu in Natu; |
| --- | --- |

N.

ker 47 projektov PESCO očitno ne povezuje nobena prevladujoča skupna logika; ker trenutnemu seznamu projektov manjkajo skladnost, področje uporabe in strateške ambicije, zaradi česar najočitnejše vrzeli v zmogljivostih ne bodo zapolnjene, kritičnih pomanjkljivosti, kot so bile opredeljene v procesu glavnega cilja prek načrta za razvoj zmogljivosti in usklajenega letnega pregleda na področju obrambe, pa ne obravnava ustrezno ali v celoti; ker je bil eden od teh projektov ustavljen, da bi preprečili nepotrebno podvajanje; ker v zvezi z drugimi projekti ni bilo zadostnega napredka ali jim grozi ustavitev, okoli 30 projektov pa je še vedno v fazi idejne zasnove in priprave; ker bo za razvoj ambicioznih projektov na področju vojaških zmogljivosti lahko potrebnih do 10 let; ker velika večina projektov PESCO sovpada s pomanjkljivostmi v Evropskem obrambnem skladu in Natu;

| O. | ker naj bi se druga faza PESCO začela leta 2021; ker bo ta druga faza prinesla konkretne in pomembne rezultate, kar pomeni, da je treba projekte prednostno razvrstiti; |
| --- | --- |

O.

ker naj bi se druga faza PESCO začela leta 2021; ker bo ta druga faza prinesla konkretne in pomembne rezultate, kar pomeni, da je treba projekte prednostno razvrstiti;

| P. | ker se nekateri projekti PESCO osredotočajo na operativno napotitev, kot so operativno jedro za odzivanje na krize pri EUFOR (EUFOR CROC), vojaška mobilnosti in mreža logističnih vozlišč, pri čemer se drugi bolj osredotočajo na razvoj vojaških zmogljivosti, kot so enote za hitro odzivanje na kibernetske grožnje in medsebojna pomoč na področju kibernetske varnosti; ker sta oba pristopa potrebna za odločilno prispevanje k razvoju na poti k skupni celoviti varnostni in obrambni strategiji EU; |
| --- | --- |

P.

ker se nekateri projekti PESCO osredotočajo na operativno napotitev, kot so operativno jedro za odzivanje na krize pri EUFOR (EUFOR CROC), vojaška mobilnosti in mreža logističnih vozlišč, pri čemer se drugi bolj osredotočajo na razvoj vojaških zmogljivosti, kot so enote za hitro odzivanje na kibernetske grožnje in medsebojna pomoč na področju kibernetske varnosti; ker sta oba pristopa potrebna za odločilno prispevanje k razvoju na poti k skupni celoviti varnostni in obrambni strategiji EU;

| Q. | ker imajo nekateri najbolj strateški projekti PESCO potencial za odločilno prispevanje k strateški avtonomiji Unije in vzpostavitvi kompaktnih in kompletnih skupnih bojnih sil; |
| --- | --- |

Q.

ker imajo nekateri najbolj strateški projekti PESCO potencial za odločilno prispevanje k strateški avtonomiji Unije in vzpostavitvi kompaktnih in kompletnih skupnih bojnih sil;

| R. | ker glavni evropski obrambni projekti, kot sta bojni zračni sistem prihodnosti in glavni sistem kopenskega bojevanja, trenutno niso vključeni v področje uporabe PESCO; |
| --- | --- |

R.

ker glavni evropski obrambni projekti, kot sta bojni zračni sistem prihodnosti in glavni sistem kopenskega bojevanja, trenutno niso vključeni v področje uporabe PESCO;

| S. | ker je ključno nameniti prednost in obravnavati vrzeli pri zmogljivostih, opredeljene v okviru načrta za razvoj zmogljivosti, ter nadgraditi usklajeni letni pregled na področju obrambe, da bi povečali strateško avtonomijo Evrope; |
| --- | --- |

S.

ker je ključno nameniti prednost in obravnavati vrzeli pri zmogljivostih, opredeljene v okviru načrta za razvoj zmogljivosti, ter nadgraditi usklajeni letni pregled na področju obrambe, da bi povečali strateško avtonomijo Evrope;

| T. | ker zgolj nekateri od sedanjih projektov PESCO zadostno obravnavajo pomanjkljivosti na področju zmogljivosti, ki so opredeljene v načrtu za razvoj zmogljivosti in usklajenem letnem pregledu na področju obrambe, ali že zadostno upoštevajo cilje glede zmožnosti z velikim učinkom, ki izhajajo iz načrta za razvoj zmogljivosti, in bi jih bilo treba obravnavati kot prednostne; |
| --- | --- |

T.

ker zgolj nekateri od sedanjih projektov PESCO zadostno obravnavajo pomanjkljivosti na področju zmogljivosti, ki so opredeljene v načrtu za razvoj zmogljivosti in usklajenem letnem pregledu na področju obrambe, ali že zadostno upoštevajo cilje glede zmožnosti z velikim učinkom, ki izhajajo iz načrta za razvoj zmogljivosti, in bi jih bilo treba obravnavati kot prednostne;

| U. | ker je treba še povečati doslednost, skladnost in vzajemno krepitev med PESCO, usklajenim letnim pregledom na področju obrambe, nacionalnimi načrti izvajanja in načrtom za razvoj zmogljivosti; |
| --- | --- |

U.

ker je treba še povečati doslednost, skladnost in vzajemno krepitev med PESCO, usklajenim letnim pregledom na področju obrambe, nacionalnimi načrti izvajanja in načrtom za razvoj zmogljivosti;

| V. | ker Natov proces obrambnega načrtovanja (NDPP) v 21 vključenih državah članicah EU, ki so članice Nata, prispeva k nacionalnim procesom načrtovanja obrambe; |
| --- | --- |

V.

ker Natov proces obrambnega načrtovanja (NDPP) v 21 vključenih državah članicah EU, ki so članice Nata, prispeva k nacionalnim procesom načrtovanja obrambe;

| W. | ker bi moralo takoj, ko bo mogoče, kjer je primerno in ustrezno, priti do sodelovanja med nacionalnimi prednostnimi nalogami držav članic, prednostnimi nalogami EU in prednostnimi nalogami Nata; ker bi bilo treba prednostne naloge EU in Nata bolje uskladiti, da bi uresničili cilje EU glede zmogljivosti; |
| --- | --- |

W.

ker bi moralo takoj, ko bo mogoče, kjer je primerno in ustrezno, priti do sodelovanja med nacionalnimi prednostnimi nalogami držav članic, prednostnimi nalogami EU in prednostnimi nalogami Nata; ker bi bilo treba prednostne naloge EU in Nata bolje uskladiti, da bi uresničili cilje EU glede zmogljivosti;

| X. | ker bi moral biti PESCO ob upoštevanju različne narave obeh organizacij in njunih odgovornosti učinkovito in dopolnilno orodje za obravnavanje prednostnih nalog razvoja zmogljivosti in zagotavljanje vojaških zmogljivosti, opredeljenih v EU, ter prispevanje k ciljem Nata; |
| --- | --- |

X.

ker bi moral biti PESCO ob upoštevanju različne narave obeh organizacij in njunih odgovornosti učinkovito in dopolnilno orodje za obravnavanje prednostnih nalog razvoja zmogljivosti in zagotavljanje vojaških zmogljivosti, opredeljenih v EU, ter prispevanje k ciljem Nata;

| Y. | ker bi lahko posebna obrambna in varnostna strategija, kot je bela knjiga o varnosti in obrambi EU, omenjena v številnih poročilih Parlamenta, skupaj z globalno strategijo EU omogočila skupno razumevanje sedanjih in prihodnjih izzivov ter zagotovila pomembne smernice za PESCO in načrt za razvoj zmogljivosti, ki izhajajo iz razumevanja strateških ambicij in ukrepov, ki jih je treba dolgoročno sprejeti; |
| --- | --- |

Y.

ker bi lahko posebna obrambna in varnostna strategija, kot je bela knjiga o varnosti in obrambi EU, omenjena v številnih poročilih Parlamenta, skupaj z globalno strategijo EU omogočila skupno razumevanje sedanjih in prihodnjih izzivov ter zagotovila pomembne smernice za PESCO in načrt za razvoj zmogljivosti, ki izhajajo iz razumevanja strateških ambicij in ukrepov, ki jih je treba dolgoročno sprejeti;

| Z. | ker so projekti v okviru PESCO trenutno odvisni od finančnih prispevkov 25 vključenih držav članic; ker se pričakuje, da bo zaradi pandemije COVID-19 prišlo do zmanjšanja nacionalnih proračunov za obrambo; ker bi lahko, paradoksalno, številni od sedanjih 47 projektov PESCO, če bi bili ustrezno financirani, okrepili pripravljenost držav članic, če bi prišlo do še ene obsežne krize v javnem zdravju: vojaška mobilnost, evropsko zdravstveno poveljstvo in številni drugi projekti na področjih, povezanih z logistiko in prevozom, zdravstvenim varstvom, pomočjo po nesrečah, pripravljenostjo na uporabo kemičnega, biološkega, radiološkega in jedrskega orožja ter bojem proti zlonamernim kibernetskim dejavnostim in sovražnim dezinformacijskim kampanjam; ker bi zmanjšanje financiranja za strateške zmogljivosti, ki jih EU in njene države članice trenutno nimajo, oslabilo tudi njihovo zmožnost za skupno ukrepanje proti prihodnjim pandemijam, kemičnim, biološkim radiološkim in jedrskim grožnjam ter drugim nepredvidljivim tveganjem z velikim mednarodnim vplivom; |
| --- | --- |

Z.

ker so projekti v okviru PESCO trenutno odvisni od finančnih prispevkov 25 vključenih držav članic; ker se pričakuje, da bo zaradi pandemije COVID-19 prišlo do zmanjšanja nacionalnih proračunov za obrambo; ker bi lahko, paradoksalno, številni od sedanjih 47 projektov PESCO, če bi bili ustrezno financirani, okrepili pripravljenost držav članic, če bi prišlo do še ene obsežne krize v javnem zdravju: vojaška mobilnost, evropsko zdravstveno poveljstvo in številni drugi projekti na področjih, povezanih z logistiko in prevozom, zdravstvenim varstvom, pomočjo po nesrečah, pripravljenostjo na uporabo kemičnega, biološkega, radiološkega in jedrskega orožja ter bojem proti zlonamernim kibernetskim dejavnostim in sovražnim dezinformacijskim kampanjam; ker bi zmanjšanje financiranja za strateške zmogljivosti, ki jih EU in njene države članice trenutno nimajo, oslabilo tudi njihovo zmožnost za skupno ukrepanje proti prihodnjim pandemijam, kemičnim, biološkim radiološkim in jedrskim grožnjam ter drugim nepredvidljivim tveganjem z velikim mednarodnim vplivom;

| AA. | ker bo financiranje prometne infrastrukture za dvojno uporabo koristilo tako civilni kot vojaški mobilnosti in ker bi bilo mogoče z izvajanjem usklajenih upravnih postopkov sredstva usmerjati po ustreznih poteh oskrbe po vsej EU ter pomagati pri vzpostavljanju skupnega varnostnega in obrambnega okolja; |
| --- | --- |

AA.

ker bo financiranje prometne infrastrukture za dvojno uporabo koristilo tako civilni kot vojaški mobilnosti in ker bi bilo mogoče z izvajanjem usklajenih upravnih postopkov sredstva usmerjati po ustreznih poteh oskrbe po vsej EU ter pomagati pri vzpostavljanju skupnega varnostnega in obrambnega okolja;

| AB. | ker se morata PESCO in prihodnji Evropski obrambni sklad vzajemno krepiti in ker je treba povezave med njima še naprej razvijati, da bi se ustvarile ključne zmogljivosti, opredeljene v načrtu za razvoj zmogljivosti; |
| --- | --- |

AB.

ker se morata PESCO in prihodnji Evropski obrambni sklad vzajemno krepiti in ker je treba povezave med njima še naprej razvijati, da bi se ustvarile ključne zmogljivosti, opredeljene v načrtu za razvoj zmogljivosti;

| AC. | ker so zaradi možnosti prejetja sofinanciranja za raziskovalne in razvojne zmogljivosti, ki izhajajo iz nekaterih projektov PESCO prek prihodnjega Evropskega obrambnega sklada, vključene države članice predložile številne dodatne predloge in je to spodbudilo izmenjave in sodelovanje; ker morajo biti vsi predlogi v najboljšem strateškem interesu EU; |
| --- | --- |

AC.

ker so zaradi možnosti prejetja sofinanciranja za raziskovalne in razvojne zmogljivosti, ki izhajajo iz nekaterih projektov PESCO prek prihodnjega Evropskega obrambnega sklada, vključene države članice predložile številne dodatne predloge in je to spodbudilo izmenjave in sodelovanje; ker morajo biti vsi predlogi v najboljšem strateškem interesu EU;

| AD. | ker bi lahko bilo v nekaterih posebnih primerih sodelovanje tretjih držav, če bi izpolnjevale dogovorjen sklop političnih, vsebinskih in pravnih pogojev, v posameznih projektih PESCO v strateškem interesu Unije, zlasti ko gre za zagotavljanje tehničnega strokovnega znanja ali dodatnih zmogljivosti, ter v primeru strateških partnerjev; ker nobeno sodelovanje tretjih držav v projektih PESCO ne bi smelo oslabiti cilja spodbujanja SVOP EU; |
| --- | --- |

AD.

ker bi lahko bilo v nekaterih posebnih primerih sodelovanje tretjih držav, če bi izpolnjevale dogovorjen sklop političnih, vsebinskih in pravnih pogojev, v posameznih projektih PESCO v strateškem interesu Unije, zlasti ko gre za zagotavljanje tehničnega strokovnega znanja ali dodatnih zmogljivosti, ter v primeru strateških partnerjev; ker nobeno sodelovanje tretjih držav v projektih PESCO ne bi smelo oslabiti cilja spodbujanja SVOP EU;

| AE. | ker je lahko sodelovanje tretjih držav samo izjemno, dogovorjeno za vsak primer posebej in na povabilo držav članic EU; ker bi moralo vsako tovrstno sodelovanje zagotoviti dodano vrednost za zadevne projekte in prispevati k okrepitvi PESCO in SVOP ter izpolnjevanju zahtevnejših zavez, biti podvrženo zelo strogim pogojem in temeljiti na uveljavljeni in učinkoviti vzajemnosti; |
| --- | --- |

AE.

ker je lahko sodelovanje tretjih držav samo izjemno, dogovorjeno za vsak primer posebej in na povabilo držav članic EU; ker bi moralo vsako tovrstno sodelovanje zagotoviti dodano vrednost za zadevne projekte in prispevati k okrepitvi PESCO in SVOP ter izpolnjevanju zahtevnejših zavez, biti podvrženo zelo strogim pogojem in temeljiti na uveljavljeni in učinkoviti vzajemnosti;

| AF. | ker je skrajni čas, da se sprejme dogovor o sodelovanju tretjih držav v projektih PESCO; |
| --- | --- |

AF.

ker je skrajni čas, da se sprejme dogovor o sodelovanju tretjih držav v projektih PESCO;

| AG. | ker je Parlament glede sedanje vloge Političnega in varnostnega odbora v zvezi s PESCO in razvojem zmogljivosti že pozval, „da je treba mandat Političnega in varnostnega odbora iz člena 38 PEU razlagati ozko“; |
| --- | --- |

AG.

ker je Parlament glede sedanje vloge Političnega in varnostnega odbora v zvezi s PESCO in razvojem zmogljivosti že pozval, „da je treba mandat Političnega in varnostnega odbora iz člena 38 PEU razlagati ozko“;

| AH. | ker PESCO vodijo vključene države članice; ker bi moral sekretariat PESCO še naprej omogočati povezovanje z drugimi akterji EU v zvezi z možnimi sinergijami z drugimi instrumenti in pobudami EU, da bi se zagotovili preglednost in vključenost ter preprečila nepotrebna podvajanja; |
| --- | --- |

AH.

ker PESCO vodijo vključene države članice; ker bi moral sekretariat PESCO še naprej omogočati povezovanje z drugimi akterji EU v zvezi z možnimi sinergijami z drugimi instrumenti in pobudami EU, da bi se zagotovili preglednost in vključenost ter preprečila nepotrebna podvajanja;

| AI. | ker bi bilo treba poglobitev obrambnega sodelovanja med državami članicami na ravni EU pospremiti z okrepitvijo nadzorne pristojnosti parlamentov držav članic in Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

AI.

ker bi bilo treba poglobitev obrambnega sodelovanja med državami članicami na ravni EU pospremiti z okrepitvijo nadzorne pristojnosti parlamentov držav članic in Evropskega parlamenta;

| AJ. | ker bi se moral Instrument za povezovanje Evrope osredotočiti na projekte, povezane z vojaško mobilnostjo in interoperabilnostjo, ki so bistveni, kadar gre za nepričakovane konflikte in krize; ker bi moral PESCO prispevati k oblikovanju učinkovitega schengenskega območja za vojaško mobilnost, da bi se čim bolj skrajšali postopki na mejah in infrastrukturne obremenitve ostale čim manjše; ker bi bilo treba projekt Rail Baltica, ki je ključnega pomena za povezovanje baltskih držav v evropsko železniško omrežje, pozdraviti v zvezi s tem in zagotoviti njegovo popolno učinkovitost; |
| --- | --- |

AJ.

ker bi se moral Instrument za povezovanje Evrope osredotočiti na projekte, povezane z vojaško mobilnostjo in interoperabilnostjo, ki so bistveni, kadar gre za nepričakovane konflikte in krize; ker bi moral PESCO prispevati k oblikovanju učinkovitega schengenskega območja za vojaško mobilnost, da bi se čim bolj skrajšali postopki na mejah in infrastrukturne obremenitve ostale čim manjše; ker bi bilo treba projekt Rail Baltica, ki je ključnega pomena za povezovanje baltskih držav v evropsko železniško omrežje, pozdraviti v zvezi s tem in zagotoviti njegovo popolno učinkovitost;

| AK. | ker lahko PESCO v tem smislu prispeva k večji skladnosti, usklajevanju in interoperabilnosti na področju varnosti in obrambe ter k utrjevanju solidarnosti, kohezije in odpornosti Unije; |
| --- | --- |

AK.

ker lahko PESCO v tem smislu prispeva k večji skladnosti, usklajevanju in interoperabilnosti na področju varnosti in obrambe ter k utrjevanju solidarnosti, kohezije in odpornosti Unije;

| AL. | ker bi moral Parlament skupaj s Svetom opravljati zakonodajno in proračunsko funkcijo ter izvajati politični nadzor in posvete v skladu s Pogodbama; |
| --- | --- |

AL.

ker bi moral Parlament skupaj s Svetom opravljati zakonodajno in proračunsko funkcijo ter izvajati politični nadzor in posvete v skladu s Pogodbama;

| AM. | ker Parlament poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj posreduje svoje letno poročilo o izvajanju PESCO; |
| --- | --- |

AM.

ker Parlament poziva podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj posreduje svoje letno poročilo o izvajanju PESCO;

| AN. | ker bodo združena prizadevanja vključenih držav članic na področju raziskav in razvoja v okviru PESCO omogočila pomemben tehnološki prodor in s tem zagotovila Uniji konkurenčno prednost na področjih sodobnih obrambnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

AN.

ker bodo združena prizadevanja vključenih držav članic na področju raziskav in razvoja v okviru PESCO omogočila pomemben tehnološki prodor in s tem zagotovila Uniji konkurenčno prednost na področjih sodobnih obrambnih zmogljivosti;

| 1. | priporoči Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj:






  (a) | obveščajo Parlament in se posvetujejo z njim o pregledu PESCO ter zagotovijo, da se bodo v skladu s členom 36 PEU stališča Parlamenta ustrezno upoštevala, zlasti v okviru sedanjega strateškega pregleda prve faze PESCO, ki se zaključi leta 2020, da bi se zagotovili okrepljena odgovornost, preglednost in nadzor; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

obveščajo Parlament in se posvetujejo z njim o pregledu PESCO ter zagotovijo, da se bodo v skladu s členom 36 PEU stališča Parlamenta ustrezno upoštevala, zlasti v okviru sedanjega strateškega pregleda prve faze PESCO, ki se zaključi leta 2020, da bi se zagotovili okrepljena odgovornost, preglednost in nadzor;

| (b) | poudarjajo pomen nadaljnjega reševanja konfliktov kot prednostno nalogo; |
| --- | --- |

(b)

poudarjajo pomen nadaljnjega reševanja konfliktov kot prednostno nalogo;

| (c) | uveljavijo strateško vizijo Unije in opredelijo skupne grožnje, med drugim z uresničitvijo ravni ambicij, opredeljeno v globalni strategiji EU iz leta 2016, tudi prek potekajočega dela strateškega kompasa, ki ga je treba opraviti v sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki in institucijami, ter okrepijo operativno razsežnost PESCO; |
| --- | --- |

(c)

uveljavijo strateško vizijo Unije in opredelijo skupne grožnje, med drugim z uresničitvijo ravni ambicij, opredeljeno v globalni strategiji EU iz leta 2016, tudi prek potekajočega dela strateškega kompasa, ki ga je treba opraviti v sodelovanju z vsemi ustreznimi deležniki in institucijami, ter okrepijo operativno razsežnost PESCO;

| (d) | na podlagi izidov razprave o strateškem kompasu čim prej pripravijo celovito belo knjigo o varnosti in obrambi EU; upoštevajo, da se prvi rezultati strateškega kompasa pričakujejo v prvi polovici leta 2022; |
| --- | --- |

(d)

na podlagi izidov razprave o strateškem kompasu čim prej pripravijo celovito belo knjigo o varnosti in obrambi EU; upoštevajo, da se prvi rezultati strateškega kompasa pričakujejo v prvi polovici leta 2022;

| (e) | zagotovijo učinke sinergije in skladnost med različnimi pobudami in operacijami EU na področju obrambe; |
| --- | --- |

(e)

zagotovijo učinke sinergije in skladnost med različnimi pobudami in operacijami EU na področju obrambe;

| (f) | spodbujajo vključene države članice, da z osredotočenimi predlogi in ustrezno komunikacijo namesto strogo nacionalne osredotočenosti na obrambo sprejmejo odločnejšo evropsko osredotočenost ter prednostno izvedejo strukturne ukrepe za povečanje uporabe evropskega sodelovalnega pristopa, saj nobena vključena država članica nima možnosti, da bi sama obravnavala ugotovljene manjkajoče zmogljivosti; spodbujajo vključene države članice in države članice v splošnem, da v prihodnjih letih ne zmanjšujejo svojih obrambnih izdatkov, zlasti pa ne svoje finančne vključenosti v evropske projekte sodelovanja; |
| --- | --- |

(f)

spodbujajo vključene države članice, da z osredotočenimi predlogi in ustrezno komunikacijo namesto strogo nacionalne osredotočenosti na obrambo sprejmejo odločnejšo evropsko osredotočenost ter prednostno izvedejo strukturne ukrepe za povečanje uporabe evropskega sodelovalnega pristopa, saj nobena vključena država članica nima možnosti, da bi sama obravnavala ugotovljene manjkajoče zmogljivosti; spodbujajo vključene države članice in države članice v splošnem, da v prihodnjih letih ne zmanjšujejo svojih obrambnih izdatkov, zlasti pa ne svoje finančne vključenosti v evropske projekte sodelovanja;

| (g) | povečajo proračunske ambicije EU za okrepitev obrambnih zmogljivosti, zlasti z zadostnim financiranjem prihodnjega Evropskega obrambnega sklada in vojaške mobilnosti v prihodnjem večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

(g)

povečajo proračunske ambicije EU za okrepitev obrambnih zmogljivosti, zlasti z zadostnim financiranjem prihodnjega Evropskega obrambnega sklada in vojaške mobilnosti v prihodnjem večletnem finančnem okviru;

| (h) | zagotovijo, da se bo PESCO dejansko uporabljal kot instrument za trajnostno in učinkovito obrambno sodelovanje EU, povečanje obrambnih zmogljivosti vključenih držav članic in interoperabilnosti kot skupnega cilja, zlasti v smislu razpoložljivosti, interoperabilnosti, prožnosti in razmestitve sil v skladu z ambicijami glede večje strateške avtonomije EU, pri tem pa ohranijo tesno sodelovanje med vključenimi državami članicami, ki to želijo, večje sodelovanje EU-NATO, kar zadeva države članice EU, ki so tudi članice Nata, pa tudi tesno sodelovanje z drugimi mednarodnimi partnerji; |
| --- | --- |

(h)

zagotovijo, da se bo PESCO dejansko uporabljal kot instrument za trajnostno in učinkovito obrambno sodelovanje EU, povečanje obrambnih zmogljivosti vključenih držav članic in interoperabilnosti kot skupnega cilja, zlasti v smislu razpoložljivosti, interoperabilnosti, prožnosti in razmestitve sil v skladu z ambicijami glede večje strateške avtonomije EU, pri tem pa ohranijo tesno sodelovanje med vključenimi državami članicami, ki to želijo, večje sodelovanje EU-NATO, kar zadeva države članice EU, ki so tudi članice Nata, pa tudi tesno sodelovanje z drugimi mednarodnimi partnerji;

| (i) | zagotovijo, da bo financiranje zmogljivosti, ki izhajajo iz projektov PESCO, iz Evropskega obrambnega sklada osredotočeno na določeno število strateških ključnih projektov, v skladu s prednostnimi nalogami iz načrta za razvoj zmogljivosti, da bi kar najbolj povečali njegov učinek; zagotovijo, da bo izbira projektov PESCO v skladu s cilji glede zmožnosti z velikim učinkom iz načrta za razvoj zmogljivosti; |
| --- | --- |

(i)

zagotovijo, da bo financiranje zmogljivosti, ki izhajajo iz projektov PESCO, iz Evropskega obrambnega sklada osredotočeno na določeno število strateških ključnih projektov, v skladu s prednostnimi nalogami iz načrta za razvoj zmogljivosti, da bi kar najbolj povečali njegov učinek; zagotovijo, da bo izbira projektov PESCO v skladu s cilji glede zmožnosti z velikim učinkom iz načrta za razvoj zmogljivosti;

| (j) | priznajo, da Parlament skupaj s Svetom opravlja zakonodajne in proračunske naloge ter izvaja politični nadzor in posvete v skladu s Pogodbama; |
| --- | --- |

(j)

priznajo, da Parlament skupaj s Svetom opravlja zakonodajne in proračunske naloge ter izvaja politični nadzor in posvete v skladu s Pogodbama;

| (k) | neposredno v projektni cikel PESCO vključijo povezavo med tem sodelovanjem ter evropskim programom za razvoj obrambne industrije in Evropskim obrambnim skladom, da bi se učinkoviteje prispevalo k doseganju ambicij Unije na področju varnosti in obrambe; zahtevajo dokumentacijo za vsak projekt, preden se ti izberejo na strani proračuna; |
| --- | --- |

(k)

neposredno v projektni cikel PESCO vključijo povezavo med tem sodelovanjem ter evropskim programom za razvoj obrambne industrije in Evropskim obrambnim skladom, da bi se učinkoviteje prispevalo k doseganju ambicij Unije na področju varnosti in obrambe; zahtevajo dokumentacijo za vsak projekt, preden se ti izberejo na strani proračuna;

| (l) | prizadevanja PESCO osredotočijo na projekte, namenjene sistematični okrepitvi vojaškega dela SVOP, ki:






  (i) | prispevajo k odpravi znatnih pomanjkljivosti v zmogljivostih z bolj operativno osredotočenostjo, kot neposreden odziv na potrebe evropskih oboroženih sil, ki sodelujejo v operacijah, |
| --- | --- | --- |

(l)

prizadevanja PESCO osredotočijo na projekte, namenjene sistematični okrepitvi vojaškega dela SVOP, ki:

(i)

prispevajo k odpravi znatnih pomanjkljivosti v zmogljivostih z bolj operativno osredotočenostjo, kot neposreden odziv na potrebe evropskih oboroženih sil, ki sodelujejo v operacijah,

| (ii) | imajo strateško in vključevalno razsežnost, kot so EUFOR CROC, vojaška mobilnost, mreža logističnih vozlišč ali enote za hitro odzivanje na kibernetske grožnje, ali |
| --- | --- |

(ii)

imajo strateško in vključevalno razsežnost, kot so EUFOR CROC, vojaška mobilnost, mreža logističnih vozlišč ali enote za hitro odzivanje na kibernetske grožnje, ali

| (iii) | ustvarjajo dodatne sinergije in učinke obsega, kjer je to ustrezno; |
| --- | --- |

(iii)

ustvarjajo dodatne sinergije in učinke obsega, kjer je to ustrezno;

| (m) | usmerijo PESCO v konstruktivne projekte z resnično evropsko strateško razsežnostjo in tako okrepijo industrijsko in tehnološko baze evropske obrambe; |
| --- | --- |

(m)

usmerijo PESCO v konstruktivne projekte z resnično evropsko strateško razsežnostjo in tako okrepijo industrijsko in tehnološko baze evropske obrambe;

| (n) | poudarjajo pomen majhnega števila strateških projektov, zlasti ključnih strateških akterjev (poveljstvo in nadzor, transport, obveščevalna dejavnost), ki bi morali imeti prednost, saj postavljajo temelje za bolj povezano evropsko obrambo; |
| --- | --- |

(n)

poudarjajo pomen majhnega števila strateških projektov, zlasti ključnih strateških akterjev (poveljstvo in nadzor, transport, obveščevalna dejavnost), ki bi morali imeti prednost, saj postavljajo temelje za bolj povezano evropsko obrambo;

| (o) | upoštevajo, da se je uvedba PESCO v okviru Lizbonske pogodbe štela za vzpostavitev napredne skupine držav članic, ki so pripravljene združiti vire in zmogljivosti za uresničitev ambicioznih skupnih ciljev na področju varnosti in obrambe; upoštevajo, da mora Unija postopoma razviti skupni okvir v odgovornosti podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, v katerem bi države članice izvajale lastne preglede nacionalne obrambne politike, si izmenjevale rezultate in združile obveščevalne podatke kot sredstvo za vzpostavitev temeljev resnične evropske obrambe; |
| --- | --- |

(o)

upoštevajo, da se je uvedba PESCO v okviru Lizbonske pogodbe štela za vzpostavitev napredne skupine držav članic, ki so pripravljene združiti vire in zmogljivosti za uresničitev ambicioznih skupnih ciljev na področju varnosti in obrambe; upoštevajo, da mora Unija postopoma razviti skupni okvir v odgovornosti podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, v katerem bi države članice izvajale lastne preglede nacionalne obrambne politike, si izmenjevale rezultate in združile obveščevalne podatke kot sredstvo za vzpostavitev temeljev resnične evropske obrambe;

| (p) | v zvezi s tem priznajo pomembnost političnih smernic Komisije v zvezi z obrambno politiko in zlasti v zvezi s potrebo po odločilnih korakih za pristno evropsko obrambno unijo ter za povezan in celovit pristop k varnosti EU; zavzamejo stališče, da bi morala ustanovitev novega generalnega direktorata Komisije za obrambno industrijo in vesolje služiti kot katalizator za večjo skladnost, pravično sodelovanje in integrirano usklajevanje pri vzpostavljanju obrambnih zmogljivosti v vseh državah članicah, pa tudi za krepitev vojaške infrastrukture EU in povečanje učinkovitosti industrije EU in notranjega trga; |
| --- | --- |

(p)

v zvezi s tem priznajo pomembnost političnih smernic Komisije v zvezi z obrambno politiko in zlasti v zvezi s potrebo po odločilnih korakih za pristno evropsko obrambno unijo ter za povezan in celovit pristop k varnosti EU; zavzamejo stališče, da bi morala ustanovitev novega generalnega direktorata Komisije za obrambno industrijo in vesolje služiti kot katalizator za večjo skladnost, pravično sodelovanje in integrirano usklajevanje pri vzpostavljanju obrambnih zmogljivosti v vseh državah članicah, pa tudi za krepitev vojaške infrastrukture EU in povečanje učinkovitosti industrije EU in notranjega trga;

| (q) | priznajo, da bi moral imeti Parlament vidno vlogo pri nadzorovanju in spremljanju izvajanja in ocenjevanja SVOP; v celoti obveščajo Parlament in se posvetujejo z njim o sedanjem strateškem pregledu prve faze PESCO, ki se bo končala leta 2020; zavzamejo stališče, da bi bilo treba povečanje obrambnega sodelovanja med državami članicami na ravni EU pospremiti z okrepitvijo nadzorne pristojnosti Parlamenta; |
| --- | --- |

(q)

priznajo, da bi moral imeti Parlament vidno vlogo pri nadzorovanju in spremljanju izvajanja in ocenjevanja SVOP; v celoti obveščajo Parlament in se posvetujejo z njim o sedanjem strateškem pregledu prve faze PESCO, ki se bo končala leta 2020; zavzamejo stališče, da bi bilo treba povečanje obrambnega sodelovanja med državami članicami na ravni EU pospremiti z okrepitvijo nadzorne pristojnosti Parlamenta;

| (r) | si prizadevajo zagotoviti, da bodo ključne zmogljivosti, kot so prihodnje ključne kopenske, pomorske, zračne, kibernetske in druge platforme oboroženih sil držav članic vključene v PESCO ali pa bodo z njim vsaj tesno povezane, kot je ustrezno, da bi:






  (i) | povečali operativno pripravljenost vojaškega dela SVOP in |
| --- | --- | --- |

(r)

si prizadevajo zagotoviti, da bodo ključne zmogljivosti, kot so prihodnje ključne kopenske, pomorske, zračne, kibernetske in druge platforme oboroženih sil držav članic vključene v PESCO ali pa bodo z njim vsaj tesno povezane, kot je ustrezno, da bi:

(i)

povečali operativno pripravljenost vojaškega dela SVOP in

| (ii) | zagotovili, da bodo prizadevanja v okviru PESCO dopolnjevala obstoječe zmogljivosti in se bodo uporabljala tako, da se bodo odpravile obstoječe pomanjkljivosti in izravnali posredni stroški; |
| --- | --- |

(ii)

zagotovili, da bodo prizadevanja v okviru PESCO dopolnjevala obstoječe zmogljivosti in se bodo uporabljala tako, da se bodo odpravile obstoječe pomanjkljivosti in izravnali posredni stroški;

| (s) | oblikujejo inovativne pobude za izboljšanje interoperabilnosti in razmestitve misij in operacij SVOP; |
| --- | --- |

(s)

oblikujejo inovativne pobude za izboljšanje interoperabilnosti in razmestitve misij in operacij SVOP;

| (t) | povečajo naložbe v medsebojno povezovanje civilne prometne infrastrukture, združljive z načrti za vojaško mobilnost; |
| --- | --- |

(t)

povečajo naložbe v medsebojno povezovanje civilne prometne infrastrukture, združljive z načrti za vojaško mobilnost;

| (u) | v okviru reforme sistema bojnih skupin EU preučijo vključitev tega sistema v PESCO, da bi povečali njegovo operativno zmogljivost, modularnost in prožnost, tako da bi uvedli stalne večnacionalne enote, namenjene izpolnjevanju vojaških nalog, navedenih v členu 43 PEU, ter okrepitvi sposobnosti EU za izvajanje operacij kriznega upravljanja, vključno z najzahtevnejšimi, kot je vzpostavljanje miru, in jih uporabili kot strateške operativne sile v pripravljenosti; |
| --- | --- |

(u)

v okviru reforme sistema bojnih skupin EU preučijo vključitev tega sistema v PESCO, da bi povečali njegovo operativno zmogljivost, modularnost in prožnost, tako da bi uvedli stalne večnacionalne enote, namenjene izpolnjevanju vojaških nalog, navedenih v členu 43 PEU, ter okrepitvi sposobnosti EU za izvajanje operacij kriznega upravljanja, vključno z najzahtevnejšimi, kot je vzpostavljanje miru, in jih uporabili kot strateške operativne sile v pripravljenosti;

| (v) | podpirajo in spodbujajo, kjer je to ustrezno, združevanje projektov PESCO v grozde zmogljivosti in ocenijo njihovo strateško pomembnost ob upoštevanju cilja doseganja celostnih skupnih bojnih sil in osredotočanju prizadevanj na tiste, ki imajo največ možnosti, da zagotovijo evropsko strateško avtonomijo; pregledajo sedanji seznam 47 projektov in po presoji vključenih držav članic bodisi združijo ali prekličejo projekte, ki ne dosegajo zadostnega napredka ali ne ustvarjajo zadostnih vzajemnih koristi za EU; |
| --- | --- |

(v)

podpirajo in spodbujajo, kjer je to ustrezno, združevanje projektov PESCO v grozde zmogljivosti in ocenijo njihovo strateško pomembnost ob upoštevanju cilja doseganja celostnih skupnih bojnih sil in osredotočanju prizadevanj na tiste, ki imajo največ možnosti, da zagotovijo evropsko strateško avtonomijo; pregledajo sedanji seznam 47 projektov in po presoji vključenih držav članic bodisi združijo ali prekličejo projekte, ki ne dosegajo zadostnega napredka ali ne ustvarjajo zadostnih vzajemnih koristi za EU;

| (w) | spodbujajo upoštevanje 20 zavez v okviru PESCO, tako da uvedejo jasno in enostavno opredelitev referenčnih vrednosti za upoštevanje ter zagotovijo, da bodo prihodnji predlogi projektov obravnavali specifične prednostne naloge načrta EU za razvoj zmogljivosti; zagotovijo, da bodo vsi pregledi napredka projektov temeljili na jasnih in preglednih merilih, tudi takrat, ko se ti projekti sofinancirajo v okviru evropskega programa za razvoj obrambne industrije/prihodnjega Evropskega obrambnega sklada; zagotovijo, da bodo ta merila kazalniki za vse države članice, ki sodelujejo pri projektih PESCO; zagotovijo, da bodo vključene države članice dodatno povečale kakovost in razdrobljenost informacij, ki jih zagotovijo v nacionalnih načrtih izvajanja, v katerih bodo opisale, kako nameravajo izpolniti 20 zavez v okviru PESCO; |
| --- | --- |

(w)

spodbujajo upoštevanje 20 zavez v okviru PESCO, tako da uvedejo jasno in enostavno opredelitev referenčnih vrednosti za upoštevanje ter zagotovijo, da bodo prihodnji predlogi projektov obravnavali specifične prednostne naloge načrta EU za razvoj zmogljivosti; zagotovijo, da bodo vsi pregledi napredka projektov temeljili na jasnih in preglednih merilih, tudi takrat, ko se ti projekti sofinancirajo v okviru evropskega programa za razvoj obrambne industrije/prihodnjega Evropskega obrambnega sklada; zagotovijo, da bodo ta merila kazalniki za vse države članice, ki sodelujejo pri projektih PESCO; zagotovijo, da bodo vključene države članice dodatno povečale kakovost in razdrobljenost informacij, ki jih zagotovijo v nacionalnih načrtih izvajanja, v katerih bodo opisale, kako nameravajo izpolniti 20 zavez v okviru PESCO;

| (x) | povečajo skladnost na področju obrambnega načrtovanja EU ter razvojnih orodij in pobud; uporabijo sinergije med projektnim ciklom PESCO in drugimi procesi na področju obrambnih zmogljivosti, kot so proces glavnega cilja EU, načrt za razvoj zmogljivosti in usklajeni letni pregled na področju obrambe, da bi omogočili predložitev bolj osredotočenih, dodelanih, bolje razvitih in strukturiranih projektov; poskrbijo, da bo cikel predložitev omogočal usklajeno izvajanje številnih evropskih pobud, vključno z Evropskim obrambnim skladom; |
| --- | --- |

(x)

povečajo skladnost na področju obrambnega načrtovanja EU ter razvojnih orodij in pobud; uporabijo sinergije med projektnim ciklom PESCO in drugimi procesi na področju obrambnih zmogljivosti, kot so proces glavnega cilja EU, načrt za razvoj zmogljivosti in usklajeni letni pregled na področju obrambe, da bi omogočili predložitev bolj osredotočenih, dodelanih, bolje razvitih in strukturiranih projektov; poskrbijo, da bo cikel predložitev omogočal usklajeno izvajanje številnih evropskih pobud, vključno z Evropskim obrambnim skladom;

| (y) | spodbujajo vključene države članice, da načrt za razvoj zmogljivosti vključijo v svoje nacionalne procese obrambnega načrtovanja, da bi jim to pomagalo odpraviti pomanjkljivosti na področju zmogljivosti; |
| --- | --- |

(y)

spodbujajo vključene države članice, da načrt za razvoj zmogljivosti vključijo v svoje nacionalne procese obrambnega načrtovanja, da bi jim to pomagalo odpraviti pomanjkljivosti na področju zmogljivosti;

| (z) | ponovno potrdijo osrednjo vlogo sekretariata PESCO kot enotne kontaktne točke za vse projekte ter ga pozovejo, naj redno zagotavlja najnovejše informacije v zvezi z napredkom projektov za Parlament in v korist vseh deležnikov, in sicer z uporabo informacij, ki se zberejo v državah članicah, ki so pristojne za usklajevanje projektov; spodbujajo vključene države članice, naj še naprej sodelujejo v učinkovitejšem dialogu s sekretariatom PESCO glede pregleda in posodobitve svojih nacionalnih načrtov izvajanja; |
| --- | --- |

(z)

ponovno potrdijo osrednjo vlogo sekretariata PESCO kot enotne kontaktne točke za vse projekte ter ga pozovejo, naj redno zagotavlja najnovejše informacije v zvezi z napredkom projektov za Parlament in v korist vseh deležnikov, in sicer z uporabo informacij, ki se zberejo v državah članicah, ki so pristojne za usklajevanje projektov; spodbujajo vključene države članice, naj še naprej sodelujejo v učinkovitejšem dialogu s sekretariatom PESCO glede pregleda in posodobitve svojih nacionalnih načrtov izvajanja;

| (aa) | pozivajo vključene države članice, da zagotovijo oprijemljiv napredek pri izvajanju sedanjih projektov PESCO; |
| --- | --- |

(aa)

pozivajo vključene države članice, da zagotovijo oprijemljiv napredek pri izvajanju sedanjih projektov PESCO;

| (ab) | pojasnijo vlogo Političnega in varnostnega odbora v procesu PESCO, ki ni opredeljena v PEU, in v zvezi s tem zagotovijo pomembno vlogo Vojaškega odbora Evropske unije (VOEU) pri zagotavljanju priložnostnih vojaških nasvetov podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko; |
| --- | --- |

(ab)

pojasnijo vlogo Političnega in varnostnega odbora v procesu PESCO, ki ni opredeljena v PEU, in v zvezi s tem zagotovijo pomembno vlogo Vojaškega odbora Evropske unije (VOEU) pri zagotavljanju priložnostnih vojaških nasvetov podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko;

| (ac) | vključijo VOEU v postopek opredelitve kompaktnih in kompletnih skupnih bojnih sil; |
| --- | --- |

(ac)

vključijo VOEU v postopek opredelitve kompaktnih in kompletnih skupnih bojnih sil;

| (ad) | preučijo ustanovitev Sveta EU za obrambo, ki bo temeljil na obstoječem Svetu za zunanje zadeve v sestavi ministrov za obrambo, ki je tudi ministrski usmerjevalni odbor Evropske obrambne agencije in sestava PESCO obrambnih ministrih EU, da bi zagotovili namenjanje prednosti sredstvom ter učinkovito sodelovanje in povezovanje med državami članicami, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(ad)

preučijo ustanovitev Sveta EU za obrambo, ki bo temeljil na obstoječem Svetu za zunanje zadeve v sestavi ministrov za obrambo, ki je tudi ministrski usmerjevalni odbor Evropske obrambne agencije in sestava PESCO obrambnih ministrih EU, da bi zagotovili namenjanje prednosti sredstvom ter učinkovito sodelovanje in povezovanje med državami članicami, kot je ustrezno;

| (ae) | pojasnijo ali opredelijo povezavo med upravljanjem PESCO in upravljanjem Evropskega obrambnega sklada ter obvestijo Parlament v procesu naknadnih kontrol, ko gre za financiranje projektov PESCO iz Evropskega obrambnega sklada; |
| --- | --- |

(ae)

pojasnijo ali opredelijo povezavo med upravljanjem PESCO in upravljanjem Evropskega obrambnega sklada ter obvestijo Parlament v procesu naknadnih kontrol, ko gre za financiranje projektov PESCO iz Evropskega obrambnega sklada;

| (af) | premislijo, kot so pozvale nekatere vključene države članice, o spremembi cikla predložitve projektov PESCO, da bi dosegli boljšo osredotočenost in dodelanost ter izboljšali strukturo teh projektov; |
| --- | --- |

(af)

premislijo, kot so pozvale nekatere vključene države članice, o spremembi cikla predložitve projektov PESCO, da bi dosegli boljšo osredotočenost in dodelanost ter izboljšali strukturo teh projektov;

| (ag) | pojasnijo pravila, ki veljajo za sodelovanje tretjih strani v PESCO, pri tem pa upoštevajo pomen avtonomije odločanja EU in popolno vzajemnost ter razumevanje, da je pristop za vsak primer posebej najkoristnejši za EU, ob upoštevanju tudi:






  (i) | potrebe po pripravi in sprejetju celovitega in temeljnega dokumenta, ki bo urejal prihodnje sodelovanje v projektih PESCO, v katerih so udeležene tretje strani, ter |
| --- | --- | --- |

(ag)

pojasnijo pravila, ki veljajo za sodelovanje tretjih strani v PESCO, pri tem pa upoštevajo pomen avtonomije odločanja EU in popolno vzajemnost ter razumevanje, da je pristop za vsak primer posebej najkoristnejši za EU, ob upoštevanju tudi:

(i)

potrebe po pripravi in sprejetju celovitega in temeljnega dokumenta, ki bo urejal prihodnje sodelovanje v projektih PESCO, v katerih so udeležene tretje strani, ter

| (ii) | dejstva, da bi moral postopek odločanja o vključenosti tretje strani biti zagotovljen na ravni posameznega projekta PESCO; |
| --- | --- |

(ii)

dejstva, da bi moral postopek odločanja o vključenosti tretje strani biti zagotovljen na ravni posameznega projekta PESCO;

| (ah) | spodbujajo, da se „prihodnje grožnje“ uporabijo kot podlaga za prihodnje predloge projektov PESCO; krepijo partnerstvo z Natom, OZN, Afriško unijo in drugimi; zagotovijo, da se bo udeležba in vključenost MSP upoštevala pri vseh ustreznih vidikih projektov PESCO; |
| --- | --- |

(ah)

spodbujajo, da se „prihodnje grožnje“ uporabijo kot podlaga za prihodnje predloge projektov PESCO; krepijo partnerstvo z Natom, OZN, Afriško unijo in drugimi; zagotovijo, da se bo udeležba in vključenost MSP upoštevala pri vseh ustreznih vidikih projektov PESCO;

| (ai) | zagotovijo, da bodo projekti PESCO nadalje razvijali in krepili industrijsko zmogljivost vključenih držav članic na področjih nanotehnologij, superračunalnikov, umetne inteligence, tehnologije dronov, robotike in drugih področjih, in s tem zagotovili evropsko samozadostnost in neodvisnost od tujih uvoznikov na teh področjih ter olajšali ustvarjanje novih delovnih mest; |
| --- | --- |

(ai)

zagotovijo, da bodo projekti PESCO nadalje razvijali in krepili industrijsko zmogljivost vključenih držav članic na področjih nanotehnologij, superračunalnikov, umetne inteligence, tehnologije dronov, robotike in drugih področjih, in s tem zagotovili evropsko samozadostnost in neodvisnost od tujih uvoznikov na teh področjih ter olajšali ustvarjanje novih delovnih mest;

| (aj) | upoštevajo, da je pandemija COVID-19 pokazala, da Unija nima dovolj pristojnosti, ko gre za zdravstvo; se zavedajo, da je treba vzporedno oblikovati skupno obrambno strategijo EU za odziv v primeru napada na meje in ozemlja EU in da je PESCO pozitiven korak k temu cilju; |
| --- | --- |

(aj)

upoštevajo, da je pandemija COVID-19 pokazala, da Unija nima dovolj pristojnosti, ko gre za zdravstvo; se zavedajo, da je treba vzporedno oblikovati skupno obrambno strategijo EU za odziv v primeru napada na meje in ozemlja EU in da je PESCO pozitiven korak k temu cilju;

| (ak) | priznajo ključno vlogo, ki jo imajo evropske oborožene sile pri reševanju izzivov, ki jih prinaša pandemija COVID-19, tako v smislu obvladovanja izrednih zdravstvenih razmer ter podpore civilnim misijam in operacijam kot dejstva, da imajo tudi čezmejno razsežnost in funkcijo solidarnosti; prepoznajo potencialne koristi novih ambicioznih projektov PESCO za razvoj skupnih evropskih zmogljivosti na tem področju, ki razširjajo delo prejšnjih projektov, zlasti svežnja o vojaških zmogljivostih za pomoč ob nesrečah in evropskega medicinskega poveljstva; |
| --- | --- |

(ak)

priznajo ključno vlogo, ki jo imajo evropske oborožene sile pri reševanju izzivov, ki jih prinaša pandemija COVID-19, tako v smislu obvladovanja izrednih zdravstvenih razmer ter podpore civilnim misijam in operacijam kot dejstva, da imajo tudi čezmejno razsežnost in funkcijo solidarnosti; prepoznajo potencialne koristi novih ambicioznih projektov PESCO za razvoj skupnih evropskih zmogljivosti na tem področju, ki razširjajo delo prejšnjih projektov, zlasti svežnja o vojaških zmogljivostih za pomoč ob nesrečah in evropskega medicinskega poveljstva;

| (al) | pozovejo Svet in vključene države članice, naj se osredotočijo na kibernetsko odpornost ter pripravijo skupno strategijo in postopke za odzivanje na kibernetske incidente v okviru projektov PESCO, da bi ustvarili odpornejše okolje v državah članicah; |
| --- | --- |

(al)

pozovejo Svet in vključene države članice, naj se osredotočijo na kibernetsko odpornost ter pripravijo skupno strategijo in postopke za odzivanje na kibernetske incidente v okviru projektov PESCO, da bi ustvarili odpornejše okolje v državah članicah;

| (am) | upoštevajo stališče Parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope, ki ga je izrazil v svoji resoluciji z dne 15. januarja 2020 (8), in sicer, da bi bilo treba varnost in vlogo EU v svetu opredeliti med vnaprej določenimi, vendar neizčrpnimi prednostnimi nalogami politike, in se zavedajo, da bi to bila priložnost za vključitev državljanov v razpravo o krepitvi PESCO kot načinu za napredek pri oblikovanju samostojne skupne varnostne in obrambne politike za našo Unijo; |
| --- | --- |

(am)

upoštevajo stališče Parlamenta o konferenci o prihodnosti Evrope, ki ga je izrazil v svoji resoluciji z dne 15. januarja 2020 (8), in sicer, da bi bilo treba varnost in vlogo EU v svetu opredeliti med vnaprej določenimi, vendar neizčrpnimi prednostnimi nalogami politike, in se zavedajo, da bi to bila priložnost za vključitev državljanov v razpravo o krepitvi PESCO kot načinu za napredek pri oblikovanju samostojne skupne varnostne in obrambne politike za našo Unijo;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 331, 14.12.2017, str. 57.

(2)  UL L 65, 8.3.2018, str. 24.

(3)  UL L 161, 26.6.2018, str. 37.

(4)  UL L 294, 21.11.2018, str. 18.

(5)  UL L 293, 14.11.2019, str. 113.

(6)  UL C 374, 16.10.2018, str. 1.

(7)  UL C 263, 25.7.2018, str. 125.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0010.

---

sreda, 21. oktober 2020

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/224 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/224

---

P9_TA(2020)0280

Priporočilo Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o odnosih z Belorusijo

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o odnosih z Belorusijo (2020/2081(INI))

(2021/C 404/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3 in 8 ter naslova V, zlasti členov 21, 22, 36 in 37 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), pa tudi petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3 in 8 ter naslova V, zlasti členov 21, 22, 36 in 37 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), pa tudi petega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Belorusiji z dne 15. februarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Belorusiji z dne 15. februarja 2016,

| — | ob upoštevanju vzpostavitve vzhodnega partnerstva 7. maja 2009 v Pragi kot skupnega prizadevanja EU in njenih šestih vzhodnih partneric Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Republike Moldavije in Ukrajine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vzpostavitve vzhodnega partnerstva 7. maja 2009 v Pragi kot skupnega prizadevanja EU in njenih šestih vzhodnih partneric Armenije, Azerbajdžana, Belorusije, Gruzije, Republike Moldavije in Ukrajine,

| — | ob upoštevanju skupnih izjav z vrhov vzhodnega partnerstva, ki so potekali leta 2009 v Pragi, leta 2011 v Varšavi, leta 2013 v Vilni, leta 2015 v Rigi in leta 2017 v Bruslju, ter videokonference voditeljev vzhodnega partnerstva leta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih izjav z vrhov vzhodnega partnerstva, ki so potekali leta 2009 v Pragi, leta 2011 v Varšavi, leta 2013 v Vilni, leta 2015 v Rigi in leta 2017 v Bruslju, ter videokonference voditeljev vzhodnega partnerstva leta 2020,

| — | ob upoštevanju sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Belorusijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, ki je začel veljati 1. julija 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Belorusijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, ki je začel veljati 1. julija 2020 (1),

| — | ob upoštevanju sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (2), ki je začel veljati 1. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma med Evropsko skupnostjo in Republiko Belorusijo o poenostavitvi izdajanja vizumov (2), ki je začel veljati 1. julija 2020,

| — | ob upoštevanju šestega kroga dvostranskega dialoga o človekovih pravicah med EU in Belorusijo 18. junija 2019 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega kroga dvostranskega dialoga o človekovih pravicah med EU in Belorusijo 18. junija 2019 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju skupne izjave visokega predstavnika in podpredsednika Josepa Borella in komisarja za sosedstvo in širitev Olivérja Várhelyija z dne 10. avgusta 2020 ter izjave visokega predstavnika v imenu Evropske unije o predsedniških volitvah v Belorusiji z dne 11. avgusta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave visokega predstavnika in podpredsednika Josepa Borella in komisarja za sosedstvo in širitev Olivérja Várhelyija z dne 10. avgusta 2020 ter izjave visokega predstavnika v imenu Evropske unije o predsedniških volitvah v Belorusiji z dne 11. avgusta 2020,

| — | ob upoštevanju izjave uradnega govorca ESZD o nedavnih dogodkih v Belorusiji z dne 19. junija 2020 in izjav visokega predstavnika/podpredsednika Josepa Borella v zvezi z volitvami v Belorusiji z dne 14. julija 2020, 7. avgusta 2020 in 17. avgusta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradnega govorca ESZD o nedavnih dogodkih v Belorusiji z dne 19. junija 2020 in izjav visokega predstavnika/podpredsednika Josepa Borella v zvezi z volitvami v Belorusiji z dne 14. julija 2020, 7. avgusta 2020 in 17. avgusta 2020,

| — | ob upoštevanju izjav uradnega govorca ESZD o izvajanju smrtne kazni v Belorusiji, zlasti z dne 30. julija 2019, 28. oktobra 2019, 20. decembra 2019, 11. januarja 2020 in 7. marca 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav uradnega govorca ESZD o izvajanju smrtne kazni v Belorusiji, zlasti z dne 30. julija 2019, 28. oktobra 2019, 20. decembra 2019, 11. januarja 2020 in 7. marca 2020,

| — | ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov za Svet OZN za človekove pravice o položaju človekovih pravic v Belorusiji z dne 10. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov za Svet OZN za človekove pravice o položaju človekovih pravic v Belorusiji z dne 10. julija 2020,

| — | ob upoštevanju izjav OZN o razmerah v Belorusiji, zlasti izjave Visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 12. avgusta 2020, posebnih poročevalcev OZN za človekove pravice z dne 13. avgusta 2020 in uradnega govorca Visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 21. avgusta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav OZN o razmerah v Belorusiji, zlasti izjave Visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 12. avgusta 2020, posebnih poročevalcev OZN za človekove pravice z dne 13. avgusta 2020 in uradnega govorca Visokega komisarja OZN za človekove pravice z dne 21. avgusta 2020,

| — | ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta z dne 13. avgusta 2020, v kateri je pozval k ustavitvi nasilja v Belorusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsednika Evropskega parlamenta z dne 13. avgusta 2020, v kateri je pozval k ustavitvi nasilja v Belorusiji,

| — | ob upoštevanju skupne izjave skupin PPE, S&D, Renew Europe, Verts/ALE in ECR v Evropskem parlamentu o beloruskih političnih voditeljih z dne 17. avgusta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave skupin PPE, S&D, Renew Europe, Verts/ALE in ECR v Evropskem parlamentu o beloruskih političnih voditeljih z dne 17. avgusta 2020,

| — | ob upoštevanju najpomembnejših rezultatov izredne seje Odbora za zunanje zadeve 14. avgusta 2020, sklepov Evropskega sveta z dne 19. avgusta 2020 o razmerah v Belorusiji po predsedniških volitvah, ki so potekale 9. avgusta 2020, in sklepov Evropskega sveta z dne 1. oktobra 2020 ter Sveta za zunanje zadeve z dne 12. oktobra 2020 o uvedbi omejevalnih ukrepov proti posameznikom, za katere je bilo ugotovljeno, da so odgovorni za zatiranje in ustrahovanje miroljubnih protestnikov, opozicijskih poslancev in novinarjev po predsedniških volitvah v Belorusiji leta 2020, pa tudi za kršitve volitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju najpomembnejših rezultatov izredne seje Odbora za zunanje zadeve 14. avgusta 2020, sklepov Evropskega sveta z dne 19. avgusta 2020 o razmerah v Belorusiji po predsedniških volitvah, ki so potekale 9. avgusta 2020, in sklepov Evropskega sveta z dne 1. oktobra 2020 ter Sveta za zunanje zadeve z dne 12. oktobra 2020 o uvedbi omejevalnih ukrepov proti posameznikom, za katere je bilo ugotovljeno, da so odgovorni za zatiranje in ustrahovanje miroljubnih protestnikov, opozicijskih poslancev in novinarjev po predsedniških volitvah v Belorusiji leta 2020, pa tudi za kršitve volitev,

| — | ob upoštevanju odprtega pisma o dejavnostih diplomatskega opazovanja med predsedniškimi volitvami 2020 v Belorusiji (Minsk, 13. avgust 2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odprtega pisma o dejavnostih diplomatskega opazovanja med predsedniškimi volitvami 2020 v Belorusiji (Minsk, 13. avgust 2020),

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju globalne strategije EU in prenovljene evropske sosedske politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije EU in prenovljene evropske sosedske politike,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o Belorusiji, zlasti tistih z dne 24. novembra 2016 o razmerah v Belorusiji (3), z dne 6. aprila 2017 o razmerah v Belorusiji (4), z dne 19. aprila 2018 o Belorusiji (5), z dne 4. oktobra 2018 o poslabšanju medijske svobode v Belorusiji, zlasti v primeru Listine 97 (6), ter z dne 17. septembra 2020 o razmerah v Belorusiji (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o Belorusiji, zlasti tistih z dne 24. novembra 2016 o razmerah v Belorusiji (3), z dne 6. aprila 2017 o razmerah v Belorusiji (4), z dne 19. aprila 2018 o Belorusiji (5), z dne 4. oktobra 2018 o poslabšanju medijske svobode v Belorusiji, zlasti v primeru Listine 97 (6), ter z dne 17. septembra 2020 o razmerah v Belorusiji (7),

| — | ob upoštevanju člena 118 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 118 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0167/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0167/2020),

| A. | ker so dejanja Lukašenkovega režima kazniva ter v nasprotju z evropskimi vrednotami, načeli demokracije in voljo beloruskih prebivalcev; ker je politika EU, ki se izraža kot kritično sodelovanje z Belorusijo, kljub vztrajanju pri bistvenih omejitvah temeljnih svoboščin in človekovih pravic v Belorusiji, privedla do nekaterih rezultatov, in sicer podpisanih sporazumov in okrepljenega sodelovanja na področjih, kot so okolje, povezljivost, čezmejno sodelovanje in upravljanje meja, a tudi do nezadovoljivih rezultatov pri tem, kako režim spoštuje temeljne vrednote vzhodnega partnerstva; ker nezakonita dejanja beloruskega režima ogrožajo te rezultate in je treba odnose med EU in Belorusijo temeljito pregledati zaradi nespoštovanja zavez režima v okviru mednarodnega prava in sporazumov z EU; ker bodo prihodnji odnosi med EU in Belorusijo določeni v prednostnih nalogah partnerstva, o katerih se bosta dogovorili EU in nova, legitimna in demokratično izvoljena oblast v Belorusiji, in bi morali temeljiti na skupnih vrednotah, na katerih je zgrajena EU – demokraciji, pravni državi ter spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

A.

ker so dejanja Lukašenkovega režima kazniva ter v nasprotju z evropskimi vrednotami, načeli demokracije in voljo beloruskih prebivalcev; ker je politika EU, ki se izraža kot kritično sodelovanje z Belorusijo, kljub vztrajanju pri bistvenih omejitvah temeljnih svoboščin in človekovih pravic v Belorusiji, privedla do nekaterih rezultatov, in sicer podpisanih sporazumov in okrepljenega sodelovanja na področjih, kot so okolje, povezljivost, čezmejno sodelovanje in upravljanje meja, a tudi do nezadovoljivih rezultatov pri tem, kako režim spoštuje temeljne vrednote vzhodnega partnerstva; ker nezakonita dejanja beloruskega režima ogrožajo te rezultate in je treba odnose med EU in Belorusijo temeljito pregledati zaradi nespoštovanja zavez režima v okviru mednarodnega prava in sporazumov z EU; ker bodo prihodnji odnosi med EU in Belorusijo določeni v prednostnih nalogah partnerstva, o katerih se bosta dogovorili EU in nova, legitimna in demokratično izvoljena oblast v Belorusiji, in bi morali temeljiti na skupnih vrednotah, na katerih je zgrajena EU – demokraciji, pravni državi ter spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| B. | ker imajo prebivalci Belorusije skupno evropsko dediščino in kulturo, država pa neposredno meji na tri države članice EU; ker lahko razmere v Belorusiji neposredno vplivajo na EU; |
| --- | --- |

B.

ker imajo prebivalci Belorusije skupno evropsko dediščino in kulturo, država pa neposredno meji na tri države članice EU; ker lahko razmere v Belorusiji neposredno vplivajo na EU;

| C. | ker nobene parlamentarne ali predsedniške volitve v Belorusiji od leta 1994 niso bile svobodne in poštene, vendar so prebivalci Belorusije kljub tem težavnim nedemokratičnim pogojem po več kot dveh desetletjih zatiranja več kot očitno glasovali za spremembo; ker nedavne predsedniške volitve niso bile ne svobodne ne poštene in jih je še bolj kot prejšnje zaznamovalo neupoštevanje temeljnih svoboščin zbiranja, združevanja in izražanja, potekale pa so po omejenem številu kampanj in v izjemno restriktivnem okolju, ki v splošnem ni omogočalo smiselnega ali konkurenčnega političnega tekmovanja; |
| --- | --- |

C.

ker nobene parlamentarne ali predsedniške volitve v Belorusiji od leta 1994 niso bile svobodne in poštene, vendar so prebivalci Belorusije kljub tem težavnim nedemokratičnim pogojem po več kot dveh desetletjih zatiranja več kot očitno glasovali za spremembo; ker nedavne predsedniške volitve niso bile ne svobodne ne poštene in jih je še bolj kot prejšnje zaznamovalo neupoštevanje temeljnih svoboščin zbiranja, združevanja in izražanja, potekale pa so po omejenem številu kampanj in v izjemno restriktivnem okolju, ki v splošnem ni omogočalo smiselnega ali konkurenčnega političnega tekmovanja;

| D. | ker beloruske oblasti niso izpolnile minimalnih mednarodnih standardov verodostojnega, preglednega, svobodnega in poštenega postopka predsedniških volitev; |
| --- | --- |

D.

ker beloruske oblasti niso izpolnile minimalnih mednarodnih standardov verodostojnega, preglednega, svobodnega in poštenega postopka predsedniških volitev;

| E. | ker je predsedniško volilno kampanjo zaznamovalo razširjeno birokratsko vmešavanje v prid dosedanjega predsednika, ustrahovanje in zatiranje drugih kandidatov, njihovih družin in podpornikov, zavračanje registracije kandidatov, ki so zbrali dovolj podpisov, številne aretacije, poskusi utišanja neodvisnih novinarjev in blogerjev ter odstranjevanje disidentskih spletnih mest z interneta; |
| --- | --- |

E.

ker je predsedniško volilno kampanjo zaznamovalo razširjeno birokratsko vmešavanje v prid dosedanjega predsednika, ustrahovanje in zatiranje drugih kandidatov, njihovih družin in podpornikov, zavračanje registracije kandidatov, ki so zbrali dovolj podpisov, številne aretacije, poskusi utišanja neodvisnih novinarjev in blogerjev ter odstranjevanje disidentskih spletnih mest z interneta;

| F. | ker je omejevalen in samovoljen postopek registracije večini kandidatov preprečil udeležbo, glavni predsedniški tekmec Viktor Babarik in Sergej Tihanovski, mož še ene ključne kandidatke Svetlane Tihanovske, sta bila aretirana, osrednja volilna komisija pa je zavrnila registracijo ključnega opozicijskega kandidata Valerija Cepkala zaradi nezadostnega števila veljavnih podpisov za vložitev kandidature in ni dopustila pritožbe, da bi zavrnjene podpise ponovno obravnavali; ker to poudarja nesorazmerne in nerazumne ovire za vložitev kandidature, kar je v nasprotju z zavezami OVSE in drugimi mednarodnimi standardi; ker takšne izključitve kandidatov omejujejo možnosti beloruskega prebivalstva, da izvoli svoje kandidate; |
| --- | --- |

F.

ker je omejevalen in samovoljen postopek registracije večini kandidatov preprečil udeležbo, glavni predsedniški tekmec Viktor Babarik in Sergej Tihanovski, mož še ene ključne kandidatke Svetlane Tihanovske, sta bila aretirana, osrednja volilna komisija pa je zavrnila registracijo ključnega opozicijskega kandidata Valerija Cepkala zaradi nezadostnega števila veljavnih podpisov za vložitev kandidature in ni dopustila pritožbe, da bi zavrnjene podpise ponovno obravnavali; ker to poudarja nesorazmerne in nerazumne ovire za vložitev kandidature, kar je v nasprotju z zavezami OVSE in drugimi mednarodnimi standardi; ker takšne izključitve kandidatov omejujejo možnosti beloruskega prebivalstva, da izvoli svoje kandidate;

| G. | ker „zagovorniki človekovih pravic za svobodne volitve“ poročajo o nadaljnjih ukrepih, ki so opozicijske kandidate postavili v slabši položaj, kot so omejitev krajev, kjer lahko zakonito potekajo volilne dejavnosti, pridržanje članov predvolilnih ekip kandidatov in blokiranje skoraj vseh opozicijskih nominirancev za okrajne volilne komisije, zaradi česar je bilo iz opozicijskih strank izvoljenih 1,1 % vseh nominirancev, iz provladnih strank pa 96,7 %; |
| --- | --- |

G.

ker „zagovorniki človekovih pravic za svobodne volitve“ poročajo o nadaljnjih ukrepih, ki so opozicijske kandidate postavili v slabši položaj, kot so omejitev krajev, kjer lahko zakonito potekajo volilne dejavnosti, pridržanje članov predvolilnih ekip kandidatov in blokiranje skoraj vseh opozicijskih nominirancev za okrajne volilne komisije, zaradi česar je bilo iz opozicijskih strank izvoljenih 1,1 % vseh nominirancev, iz provladnih strank pa 96,7 %;

| H. | ker beloruska vlada misije OVSE/ODIHR ni pravočasno povabila k opazovanju predsedniških volitev 9. avgusta 2020, zato na teh volitvah ni bilo neodvisnih mednarodnih opazovalcev; |
| --- | --- |

H.

ker beloruska vlada misije OVSE/ODIHR ni pravočasno povabila k opazovanju predsedniških volitev 9. avgusta 2020, zato na teh volitvah ni bilo neodvisnih mednarodnih opazovalcev;

| I. | ker lokalni opazovalci volitev zaradi omejitev, ki jih je osrednja volilna komisija uvedla med koronavirusno pandemijo, v nobeni fazi volitev, in sicer med predčasnimi volitvami, na dan volitev in med glasovanjem na domu, niso mogli v celoti opraviti svojih dolžnosti: ker je beloruski režim predčasne volitve uporabil za večkratno umetno povečanje volilne udeležbe, poleg tega so bili zabeleženi številni primeri prisilnega glasovanja nekaterih kategorij volivcev, na primer pripadnikov vojske, javnih uslužbencev, zaposlenih v državnih podjetjih in državljanov, ki živijo v javnih stanovanjih; ker je bilo na dan volitev lokalnim opazovalcem volitev onemogočeno spremljanje štetja glasovnic, število volivcev in rezultati volitev, ki so jih objavile okrajne volilne komisije in osrednja volilna komisija, pa so se znatno razlikovali od njihovih opažanj; |
| --- | --- |

I.

ker lokalni opazovalci volitev zaradi omejitev, ki jih je osrednja volilna komisija uvedla med koronavirusno pandemijo, v nobeni fazi volitev, in sicer med predčasnimi volitvami, na dan volitev in med glasovanjem na domu, niso mogli v celoti opraviti svojih dolžnosti: ker je beloruski režim predčasne volitve uporabil za večkratno umetno povečanje volilne udeležbe, poleg tega so bili zabeleženi številni primeri prisilnega glasovanja nekaterih kategorij volivcev, na primer pripadnikov vojske, javnih uslužbencev, zaposlenih v državnih podjetjih in državljanov, ki živijo v javnih stanovanjih; ker je bilo na dan volitev lokalnim opazovalcem volitev onemogočeno spremljanje štetja glasovnic, število volivcev in rezultati volitev, ki so jih objavile okrajne volilne komisije in osrednja volilna komisija, pa so se znatno razlikovali od njihovih opažanj;

| J. | ker so neodvisne platforme, ki so jih vzpostavile organizacije civilne družbe v Belorusiji (na primer golos-belarus2020.org), izvedle neodvisne vzporedne volitve in analizirale protokole več kot 200 okrajnih volilnih komisij ter dobile pristne rezultate, ki jasno kažejo, da je Svetlana Tihanovska dobila absolutno večino glasov (med 71,1 % in 97,6 %); |
| --- | --- |

J.

ker so neodvisne platforme, ki so jih vzpostavile organizacije civilne družbe v Belorusiji (na primer golos-belarus2020.org), izvedle neodvisne vzporedne volitve in analizirale protokole več kot 200 okrajnih volilnih komisij ter dobile pristne rezultate, ki jasno kažejo, da je Svetlana Tihanovska dobila absolutno večino glasov (med 71,1 % in 97,6 %);

| K. | ker je osrednja volilna komisija razglasila Aleksandra Lukašenka za zmagovalca volitev, saj naj bi zanj glasovalo 80,10 % , za njegovo glavno tekmico Svetlano Tihanovsko pa le 10,12 % volivcev; ker se je med dnevi volitev nenehno poročalo o nepravilnostih, ljudje so bili pogosto prikrajšani za volilno pravico, zapisniki okrajnih volilnih komisij pa so bili ponarejeni; |
| --- | --- |

K.

ker je osrednja volilna komisija razglasila Aleksandra Lukašenka za zmagovalca volitev, saj naj bi zanj glasovalo 80,10 % , za njegovo glavno tekmico Svetlano Tihanovsko pa le 10,12 % volivcev; ker se je med dnevi volitev nenehno poročalo o nepravilnostih, ljudje so bili pogosto prikrajšani za volilno pravico, zapisniki okrajnih volilnih komisij pa so bili ponarejeni;

| L. | ker Evropska unija in njene države članice niso priznale rezultatov predsedniških volitev, saj so utemeljeno podvomile v njihovo poštenost, prav tako pa so obsodile nesorazmerno in nesprejemljivo uporabo sile proti mirnim protestnikom ter podprle pravico beloruskega prebivalstva, da odloča o svoji prihodnosti; |
| --- | --- |

L.

ker Evropska unija in njene države članice niso priznale rezultatov predsedniških volitev, saj so utemeljeno podvomile v njihovo poštenost, prav tako pa so obsodile nesorazmerno in nesprejemljivo uporabo sile proti mirnim protestnikom ter podprle pravico beloruskega prebivalstva, da odloča o svoji prihodnosti;

| M. | ker je bila Svetlana Tihanovska, predsednica, ki so jo izvolili beloruski prebivalci, ustrahovana in dva dneva po predsedniških volitvah prisiljena zapustiti Belorusijo; ker so državo, potem ko je bila ogrožena njihova varnost ali varnost njihovih družin, zapustili tudi drugi civilni in politični aktivisti ter sindikalisti; |
| --- | --- |

M.

ker je bila Svetlana Tihanovska, predsednica, ki so jo izvolili beloruski prebivalci, ustrahovana in dva dneva po predsedniških volitvah prisiljena zapustiti Belorusijo; ker so državo, potem ko je bila ogrožena njihova varnost ali varnost njihovih družin, zapustili tudi drugi civilni in politični aktivisti ter sindikalisti;

| N. | ker beloruski režim zavrača začetek nacionalnega dialoga s prebivalci in ne priznava koordinacijskega sveta, ki ga je ustanovila Svetlana Tihanovska izključno z namenom, da bi omogočila miroljubno in zakonito predajo oblasti z dialogom, prav tako pa si prizadeva ustrahovati in razkropiti njegove članice ter zoper njih sprožiti kazenske postopke; ker je Svetlana Aleksijevič edina članica predsedstva koordinacijskega sveta, ki je beloruske oblasti niso pridržale ali prisilno izgnale iz države; |
| --- | --- |

N.

ker beloruski režim zavrača začetek nacionalnega dialoga s prebivalci in ne priznava koordinacijskega sveta, ki ga je ustanovila Svetlana Tihanovska izključno z namenom, da bi omogočila miroljubno in zakonito predajo oblasti z dialogom, prav tako pa si prizadeva ustrahovati in razkropiti njegove članice ter zoper njih sprožiti kazenske postopke; ker je Svetlana Aleksijevič edina članica predsedstva koordinacijskega sveta, ki je beloruske oblasti niso pridržale ali prisilno izgnale iz države;

| O. | ker po predsedniških volitvah 9. avgusta 2020 in objavi ponarejenih rezultatov, v skladu s katerimi naj bi zmagal sedanji predsednik, v Belorusiji po vsej državi potekajo miroljubni protesti brez primere za svobodne in poštene nove volitve; ker so bili protesti nasilno zatrti in je bilo pridržanih več tisoč Belorusov, več sto jih je pristalo v bolnišnicah, vsaj šest umrlo, številni pa so pogrešani; |
| --- | --- |

O.

ker po predsedniških volitvah 9. avgusta 2020 in objavi ponarejenih rezultatov, v skladu s katerimi naj bi zmagal sedanji predsednik, v Belorusiji po vsej državi potekajo miroljubni protesti brez primere za svobodne in poštene nove volitve; ker so bili protesti nasilno zatrti in je bilo pridržanih več tisoč Belorusov, več sto jih je pristalo v bolnišnicah, vsaj šest umrlo, številni pa so pogrešani;

| P. | ker Evropski parlament izraža podporo zahtevam beloruskih prebivalcev po svobodnih in poštenih volitvah ter možnosti, da svobodno odločajo o prihodnosti svoje države; |
| --- | --- |

P.

ker Evropski parlament izraža podporo zahtevam beloruskih prebivalcev po svobodnih in poštenih volitvah ter možnosti, da svobodno odločajo o prihodnosti svoje države;

| Q. | ker Evropski parlament pozdravlja in spodbuja nadaljnjo organizacijo mirnih protestov po vsej državi ter izreka pohvalo beloruskim ženskam za njihovo vlogo in odločno vodenje; |
| --- | --- |

Q.

ker Evropski parlament pozdravlja in spodbuja nadaljnjo organizacijo mirnih protestov po vsej državi ter izreka pohvalo beloruskim ženskam za njihovo vlogo in odločno vodenje;

| R. | ker pričevanja beloruskih protestnikov o nečloveških razmerah in obravnavi, ki so je bili deležni med nezakonitim pridržanjem, vključujejo poročila o brezkončnem pretepanju, dejanjih posilstva, poniževalnega ravnanja, nečloveških pogojih pridržanja v prenatrpanih celicah brez dostopa do pitne vode, obrokov, sanitarij in zdravniške pomoči; ker si je vodja beloruske opozicije in politični zapornik Pavel Sevjarinec prerezal zapestja v protest proti mučenju in nečloveškim pogojem pridržanja; ker je bilo veliko ljudi po izpustitvi hospitaliziranih in so bili nekateri sprejeti na intenzivno nego s poškodbami, kot so zlomi okončin, počene lobanje, poškodbe vida in sluha, pri čemer bodo imeli nekateri od njih zaradi teh poškodb in psihičnih travm utrpeli vseživljenjske posledice, vključno z neplodnostjo; |
| --- | --- |

R.

ker pričevanja beloruskih protestnikov o nečloveških razmerah in obravnavi, ki so je bili deležni med nezakonitim pridržanjem, vključujejo poročila o brezkončnem pretepanju, dejanjih posilstva, poniževalnega ravnanja, nečloveških pogojih pridržanja v prenatrpanih celicah brez dostopa do pitne vode, obrokov, sanitarij in zdravniške pomoči; ker si je vodja beloruske opozicije in politični zapornik Pavel Sevjarinec prerezal zapestja v protest proti mučenju in nečloveškim pogojem pridržanja; ker je bilo veliko ljudi po izpustitvi hospitaliziranih in so bili nekateri sprejeti na intenzivno nego s poškodbami, kot so zlomi okončin, počene lobanje, poškodbe vida in sluha, pri čemer bodo imeli nekateri od njih zaradi teh poškodb in psihičnih travm utrpeli vseživljenjske posledice, vključno z neplodnostjo;

| S. | ker so postali povračilni ukrepi proti nasprotnikom režima, opazovalcem volitev, novinarjem, blogerjem, aktivistom civilne družbe in zagovornikom človekovih pravic, vključno s fizičnim nasiljem, ugrabitvami, ki jih izvajajo neznanci brez identifikacijskih znakov, upravnimi globami, grožnjami z izgubo skrbništva nad otrokom, kazenskimi postopki ter fizičnim in psihičnim mučenjem, v zadnjih mesecih v Belorusiji stalna praksa; |
| --- | --- |

S.

ker so postali povračilni ukrepi proti nasprotnikom režima, opazovalcem volitev, novinarjem, blogerjem, aktivistom civilne družbe in zagovornikom človekovih pravic, vključno s fizičnim nasiljem, ugrabitvami, ki jih izvajajo neznanci brez identifikacijskih znakov, upravnimi globami, grožnjami z izgubo skrbništva nad otrokom, kazenskimi postopki ter fizičnim in psihičnim mučenjem, v zadnjih mesecih v Belorusiji stalna praksa;

| T. | ker beloruski prebivalci nujno potrebujejo pomoč in podporo mednarodne skupnosti; |
| --- | --- |

T.

ker beloruski prebivalci nujno potrebujejo pomoč in podporo mednarodne skupnosti;

| U. | ker je glede na razmere v Belorusiji potrebna nujna mednarodna preiskava o kršitvah človekovih pravic mirnih protestnikov in prekomerni uporabi sile beloruskega režima; |
| --- | --- |

U.

ker je glede na razmere v Belorusiji potrebna nujna mednarodna preiskava o kršitvah človekovih pravic mirnih protestnikov in prekomerni uporabi sile beloruskega režima;

| V. | ker se okolje za delovanje zagovornikov človekovih pravic, predstavnikov opozicije, civilne družbe in medijev nenehno slabša in so sistematično podvrženi ustrahovanju, nadlegovanju in omejevanju temeljnih svoboščin; ker se organizacijam za človekove pravice in drugim civilnodružbenim organizacijam sistematično zavrača registracija, članstvo v neregistriranih skupinah in prejemanje sredstev iz tujine pa sta kriminalizirana; ker odvetnike za človekove pravice izključujejo iz odvetniške zbornice zaradi zagovarjanja pridržanih državljanskih in političnih aktivistov, ki se ne morejo zanašati na pošteno sojenje; |
| --- | --- |

V.

ker se okolje za delovanje zagovornikov človekovih pravic, predstavnikov opozicije, civilne družbe in medijev nenehno slabša in so sistematično podvrženi ustrahovanju, nadlegovanju in omejevanju temeljnih svoboščin; ker se organizacijam za človekove pravice in drugim civilnodružbenim organizacijam sistematično zavrača registracija, članstvo v neregistriranih skupinah in prejemanje sredstev iz tujine pa sta kriminalizirana; ker odvetnike za človekove pravice izključujejo iz odvetniške zbornice zaradi zagovarjanja pridržanih državljanskih in političnih aktivistov, ki se ne morejo zanašati na pošteno sojenje;

| W. | ker razširjeno nekaznovanje pripadnikov organov pregona prispeva k nadaljnjim kršitvam človekovih pravic in povračilnim ukrepom proti zagovornikom človekovih pravic in nedolžnim osebam; |
| --- | --- |

W.

ker razširjeno nekaznovanje pripadnikov organov pregona prispeva k nadaljnjim kršitvam človekovih pravic in povračilnim ukrepom proti zagovornikom človekovih pravic in nedolžnim osebam;

| X. | ker poročilo posebnega poročevalca o stanju človekovih pravic v Belorusiji iz julija 2020 ne ugotavlja večjih izboljšanj na področju pravnega in regulativnega varstva človekovih pravic v Belorusiji in poleg zgoraj poudarjenih težav opozarja na stalno izvajanje smrtne kazni, prevladujočo diskriminacijo ranljivih skupin, vključno z ženskami, invalidi, etničnimi in verskimi manjšinami ter osebami LGBTIQ, stalno prakso prisilnega dela, mučenja in drugih vrst okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja pridržanih oseb ter diskriminacijo govorcev beloruskega jezika; |
| --- | --- |

X.

ker poročilo posebnega poročevalca o stanju človekovih pravic v Belorusiji iz julija 2020 ne ugotavlja večjih izboljšanj na področju pravnega in regulativnega varstva človekovih pravic v Belorusiji in poleg zgoraj poudarjenih težav opozarja na stalno izvajanje smrtne kazni, prevladujočo diskriminacijo ranljivih skupin, vključno z ženskami, invalidi, etničnimi in verskimi manjšinami ter osebami LGBTIQ, stalno prakso prisilnega dela, mučenja in drugih vrst okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja pridržanih oseb ter diskriminacijo govorcev beloruskega jezika;

| Y. | ker je po trditvah beloruskih organizacij za človekove pravice v Belorusiji iz političnih razlogov pridržanih približno 100 oseb; ker so med zaprtimi opozicijskimi poslanci Mikola Statkevič, demokratska kandidatka na predsedniških volitvah leta 2010, ki je bila od leta 2011 do 2017 zapornica vesti, še en nekdanji zapornik vesti Anatol Ljabecka, člani predsedstva koordinacijskega sveta Belorusije Maria Kalesnikava, Lilija Ulasava in Maksim Znak, predsedniški kandidat Viktar Babarika in video bloger Sergej Tsikanovski; |
| --- | --- |

Y.

ker je po trditvah beloruskih organizacij za človekove pravice v Belorusiji iz političnih razlogov pridržanih približno 100 oseb; ker so med zaprtimi opozicijskimi poslanci Mikola Statkevič, demokratska kandidatka na predsedniških volitvah leta 2010, ki je bila od leta 2011 do 2017 zapornica vesti, še en nekdanji zapornik vesti Anatol Ljabecka, člani predsedstva koordinacijskega sveta Belorusije Maria Kalesnikava, Lilija Ulasava in Maksim Znak, predsedniški kandidat Viktar Babarika in video bloger Sergej Tsikanovski;

| Z. | ker Evropski parlament ob smrti Aleksandra Tarajkovskega, Aleksandra Vikorja, Artsjoma Parukovja, Henadza Šutava in Konstantina Šišmakova izreka iskreno sožalje njihovim družinam in beloruskemu narodu; |
| --- | --- |

Z.

ker Evropski parlament ob smrti Aleksandra Tarajkovskega, Aleksandra Vikorja, Artsjoma Parukovja, Henadza Šutava in Konstantina Šišmakova izreka iskreno sožalje njihovim družinam in beloruskemu narodu;

| AA. | ker je beloruski režim 14. avgusta 2020 zavrnil vstop v državo poslancema Evropskega parlamenta, tj. Robertu Biedrońu, predsedniku delegacije za odnose z Belorusijo, in Petrasu Auštrevičiusu, stalnemu poročevalcu Parlamenta za Belorusijo, ki sta v Belorusijo potovala na povabilo beloruske civilne družbe; |
| --- | --- |

AA.

ker je beloruski režim 14. avgusta 2020 zavrnil vstop v državo poslancema Evropskega parlamenta, tj. Robertu Biedrońu, predsedniku delegacije za odnose z Belorusijo, in Petrasu Auštrevičiusu, stalnemu poročevalcu Parlamenta za Belorusijo, ki sta v Belorusijo potovala na povabilo beloruske civilne družbe;

| AB. | ker je bilo od leta 2014 18 000 beloruskih mladoletnikov v skladu s členom 328 kazenskega zakonika obsojenih na nesorazmerno dolge zaporne kazni od osem do 15 let za nenasilna kazniva dejanja, povezana z drogami; ker so beloruski mladoletniki med pridržanjem in prestajanjem zaporne kazni deležni številnih kršitev pravic, vključno s fizičnim nasiljem in mučenjem, ter izpostavljeni zdravju nevarnim pogojem dela; |
| --- | --- |

AB.

ker je bilo od leta 2014 18 000 beloruskih mladoletnikov v skladu s členom 328 kazenskega zakonika obsojenih na nesorazmerno dolge zaporne kazni od osem do 15 let za nenasilna kazniva dejanja, povezana z drogami; ker so beloruski mladoletniki med pridržanjem in prestajanjem zaporne kazni deležni številnih kršitev pravic, vključno s fizičnim nasiljem in mučenjem, ter izpostavljeni zdravju nevarnim pogojem dela;

| AC. | ker je EU leta 2016 odpravila večino sankcij proti Belorusiji razen embarga na orožje in sankcij proti štirim posameznikom, vendar tega ni storila, ker bi Belorusija izpolnila vse pogoje, pač pa v upanju, da bo država še naprej izboljševala okolje za politično in državljansko udeležbo ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker doslej ni bilo napredka na področju demokratičnega upravljanja in človekovih pravic, povečalo pa se je tudi upravno, finančno in fizično zatiranje demokratične opozicije, organizacij civilne družbe, novinarjev in blogerjev ter celo običajnih državljanov; |
| --- | --- |

AC.

ker je EU leta 2016 odpravila večino sankcij proti Belorusiji razen embarga na orožje in sankcij proti štirim posameznikom, vendar tega ni storila, ker bi Belorusija izpolnila vse pogoje, pač pa v upanju, da bo država še naprej izboljševala okolje za politično in državljansko udeležbo ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker doslej ni bilo napredka na področju demokratičnega upravljanja in človekovih pravic, povečalo pa se je tudi upravno, finančno in fizično zatiranje demokratične opozicije, organizacij civilne družbe, novinarjev in blogerjev ter celo običajnih državljanov;

| AD. | ker je Evropski svet leta 2020 sklenil uvesti sankcije zoper večje število posameznikov, odgovornih za nasilje, represijo in ponarejanje volilnih rezultatov v Belorusiji, in sicer jim je preprečil vstop v EU in zamrznil njihovo premoženje v EU; |
| --- | --- |

AD.

ker je Evropski svet leta 2020 sklenil uvesti sankcije zoper večje število posameznikov, odgovornih za nasilje, represijo in ponarejanje volilnih rezultatov v Belorusiji, in sicer jim je preprečil vstop v EU in zamrznil njihovo premoženje v EU;

| AE. | ker je nesprejemljivo, če država članica jasno ne obsodi ponarejanja volitev, nasilja in zatiranja in če šteje Lukašenkovo Belorusijo za partnersko državo, saj razmere v Belorusiji zahtevajo sprejetje odločnega in načelnega stališča ter dogovor o skupnih ukrepih EU; |
| --- | --- |

AE.

ker je nesprejemljivo, če država članica jasno ne obsodi ponarejanja volitev, nasilja in zatiranja in če šteje Lukašenkovo Belorusijo za partnersko državo, saj razmere v Belorusiji zahtevajo sprejetje odločnega in načelnega stališča ter dogovor o skupnih ukrepih EU;

| AF. | ker so beloruske oblasti zanikale, da se je COVID-19 razširil po državi, s čimer je bil izgubljen dragoceni čas, ki bi ga lahko porabili za pripravo in zaščito prebivalstva države, zlasti njegovega zdravstvenega osebja, niso odpovedale množičnih dogodkov, zlasti vojaške parade 9. maja 2020, ki se je je udeležilo več tisoč ljudi, in letnega dne delovnih akcij, ki se ga udeleži četrtina beloruskih prebivalcev, in so namesto tega sodelovale pri ustrahovanju novinarjev, blogerjev, demokratične opozicije, organizacij civilne družbe in navadnih državljanov, ki so delili pomembne informacije o pandemiji in potrebnih preventivnih ukrepih, zato ima Belorusija eno najvišjih stopenj okužb s COVID-19 na število prebivalcev v Evropi ter ogroža zdravje v regiji; ker beloruska vlada in predsednik nista navedla dejstev o pandemiji in se nanjo nista pravočasno odzvala, ampak sta dejavno širila lažne informacije, ki so ogrozile zdravje državljanov; |
| --- | --- |

AF.

ker so beloruske oblasti zanikale, da se je COVID-19 razširil po državi, s čimer je bil izgubljen dragoceni čas, ki bi ga lahko porabili za pripravo in zaščito prebivalstva države, zlasti njegovega zdravstvenega osebja, niso odpovedale množičnih dogodkov, zlasti vojaške parade 9. maja 2020, ki se je je udeležilo več tisoč ljudi, in letnega dne delovnih akcij, ki se ga udeleži četrtina beloruskih prebivalcev, in so namesto tega sodelovale pri ustrahovanju novinarjev, blogerjev, demokratične opozicije, organizacij civilne družbe in navadnih državljanov, ki so delili pomembne informacije o pandemiji in potrebnih preventivnih ukrepih, zato ima Belorusija eno najvišjih stopenj okužb s COVID-19 na število prebivalcev v Evropi ter ogroža zdravje v regiji; ker beloruska vlada in predsednik nista navedla dejstev o pandemiji in se nanjo nista pravočasno odzvala, ampak sta dejavno širila lažne informacije, ki so ogrozile zdravje državljanov;

| AG. | ker EU že vse od izbruha pandemije COVID-19 kaže solidarnost z beloruskimi prebivalci in je državi dodelila 60 milijonov EUR za blažitev neposrednih učinkov izbruha, kot odziv na povolilne razmere v Belorusiji pa še dodatnih 53 milijonov EUR za pomoč beloruskim prebivalcem; ker Belorusija proučuje možnost, da bi EU zaprosila za makrofinančno pomoč; |
| --- | --- |

AG.

ker EU že vse od izbruha pandemije COVID-19 kaže solidarnost z beloruskimi prebivalci in je državi dodelila 60 milijonov EUR za blažitev neposrednih učinkov izbruha, kot odziv na povolilne razmere v Belorusiji pa še dodatnih 53 milijonov EUR za pomoč beloruskim prebivalcem; ker Belorusija proučuje možnost, da bi EU zaprosila za makrofinančno pomoč;

| AH. | ker so se med pandemijo COVID-19 pokazale odpornost, odločnost in samoorganiziranost beloruske družbe brez primere, zlasti glede na letargičen odziv oblasti ter celo zanikanje pandemije in njenega vpliva; |
| --- | --- |

AH.

ker so se med pandemijo COVID-19 pokazale odpornost, odločnost in samoorganiziranost beloruske družbe brez primere, zlasti glede na letargičen odziv oblasti ter celo zanikanje pandemije in njenega vpliva;

| AI. | ker v Belorusiji ni registriranih neodvisnih tiskovnih agencij in je svoboda tiska od leta 2015 vse bolj ogrožena, kakor vsako leto znova potrdi svetovni indeks svobode tiska, razmere pa so se poslabšale po predsedniških volitvah avgusta 2020; ker je tistih nekaj neodvisnih novinarjev, blogerjev, fotografov ali medijskih hiš, ki lahko delujejo v državi in ki obsojajo kršitve človekovih pravic, žrtev sistematičnega nadlegovanja in represivnih ukrepov, kot so aretacije ali sprožitve kazenskih preiskav, vključno z obtožbami o nezakonitem tvorjenju in razširjanju informacij, ekstremizmu, diskreditiranju in žaljenju predsednika ali huliganstvu, povečalo pa se je tudi število primerov kazenskega pregona za izjave na internetu; ker sta bila v letih 2000 in 2016 ubita dva novinarja za človekove pravice, potem ko sta dejavno poročala o kršitvah človekovih pravic in kritizirala represivno politiko avtoritarne beloruske vlade; |
| --- | --- |

AI.

ker v Belorusiji ni registriranih neodvisnih tiskovnih agencij in je svoboda tiska od leta 2015 vse bolj ogrožena, kakor vsako leto znova potrdi svetovni indeks svobode tiska, razmere pa so se poslabšale po predsedniških volitvah avgusta 2020; ker je tistih nekaj neodvisnih novinarjev, blogerjev, fotografov ali medijskih hiš, ki lahko delujejo v državi in ki obsojajo kršitve človekovih pravic, žrtev sistematičnega nadlegovanja in represivnih ukrepov, kot so aretacije ali sprožitve kazenskih preiskav, vključno z obtožbami o nezakonitem tvorjenju in razširjanju informacij, ekstremizmu, diskreditiranju in žaljenju predsednika ali huliganstvu, povečalo pa se je tudi število primerov kazenskega pregona za izjave na internetu; ker sta bila v letih 2000 in 2016 ubita dva novinarja za človekove pravice, potem ko sta dejavno poročala o kršitvah človekovih pravic in kritizirala represivno politiko avtoritarne beloruske vlade;

| AJ. | ker je beloruski režim po predsedniških volitvah še bolj omejil svobodo medijev in pravice ljudi, da dostopajo do informacij in jih razširjajo, tako da je onemogočil dostop do interneta, oviral tiskanje časopisov, aretiral lokalne novinarje in tuje dopisnike, ki so opazovali demonstracije ali poročali o njih, pa tudi tiste, ki so kritizirali okoljsko politiko države ali komentirali pandemijo COVID-19 v državi, ter jih izpostavil mučenju in nečloveškemu ravnanju; ker so bile njegove tarče zlasti novinarji in jih je bilo več ranjenih, medtem ko so poročali o tem, kako beloruski režim zatira mirne protestnike; ker nekatere televizijske postaje v državni lasti ne poročajo o protestih, ki trenutno potekajo, in grozodejstvih Lukašenkovega režima, temveč se uporabljajo za širjenje dezinformacij, napadanje in diskreditiranje Svetlane Tihanovske, političnih aktivistov in mirnih protestnikov; ker so novinarje državnih televizijskih postaj, ki so odstopili, zamenjali strokovnjaki za propagando iz Rusije; |
| --- | --- |

AJ.

ker je beloruski režim po predsedniških volitvah še bolj omejil svobodo medijev in pravice ljudi, da dostopajo do informacij in jih razširjajo, tako da je onemogočil dostop do interneta, oviral tiskanje časopisov, aretiral lokalne novinarje in tuje dopisnike, ki so opazovali demonstracije ali poročali o njih, pa tudi tiste, ki so kritizirali okoljsko politiko države ali komentirali pandemijo COVID-19 v državi, ter jih izpostavil mučenju in nečloveškemu ravnanju; ker so bile njegove tarče zlasti novinarji in jih je bilo več ranjenih, medtem ko so poročali o tem, kako beloruski režim zatira mirne protestnike; ker nekatere televizijske postaje v državni lasti ne poročajo o protestih, ki trenutno potekajo, in grozodejstvih Lukašenkovega režima, temveč se uporabljajo za širjenje dezinformacij, napadanje in diskreditiranje Svetlane Tihanovske, političnih aktivistov in mirnih protestnikov; ker so novinarje državnih televizijskih postaj, ki so odstopili, zamenjali strokovnjaki za propagando iz Rusije;

| AK. | ker se neodvisni novinarji, ki sodelujejo s tujimi mediji in delajo zanje, kazensko preganjajo po členu 22(9) zakonika o upravnih prekrških, v skladu s katerim je prejemanje finančnih nagrad od medijev, ki niso ustrezno registrirani in akreditirani v Belorusiji, nezakonito; ker televizijska postaja Belsat, ki ima uradni sedež na Poljskem, v Belorusiji ni registrirana in so njene dejavnosti nenehno deležne pritiskov in napadov, tudi brutalnih pridržanj njenih novinarjev ter glob, naloženih osebam, ki pripravljajo prispevke, katerih skupna vsota je do 18. junija 2020 znašala 101 791 USD; |
| --- | --- |

AK.

ker se neodvisni novinarji, ki sodelujejo s tujimi mediji in delajo zanje, kazensko preganjajo po členu 22(9) zakonika o upravnih prekrških, v skladu s katerim je prejemanje finančnih nagrad od medijev, ki niso ustrezno registrirani in akreditirani v Belorusiji, nezakonito; ker televizijska postaja Belsat, ki ima uradni sedež na Poljskem, v Belorusiji ni registrirana in so njene dejavnosti nenehno deležne pritiskov in napadov, tudi brutalnih pridržanj njenih novinarjev ter glob, naloženih osebam, ki pripravljajo prispevke, katerih skupna vsota je do 18. junija 2020 znašala 101 791 USD;

| AL. | ker Rusija nad Belorusijo vrši pritisk, kakršnega ne pomnimo, da bi poglobila svojo integracijo v okviru unije s sosednjo državo v škodo suverenosti Belorusije, kar je med drugim privedlo do nerešenega vprašanja v zvezi z uvozom nafte in plina iz Rusije; |
| --- | --- |

AL.

ker Rusija nad Belorusijo vrši pritisk, kakršnega ne pomnimo, da bi poglobila svojo integracijo v okviru unije s sosednjo državo v škodo suverenosti Belorusije, kar je med drugim privedlo do nerešenega vprašanja v zvezi z uvozom nafte in plina iz Rusije;

| AM. | ker so za 26 let, odkar je na oblasti Aleksander Lukašenko, značilne politike spodkopavanja suverenosti in neodvisnosti države ter slabitve beloruske identitete, dediščine in kulture; |
| --- | --- |

AM.

ker so za 26 let, odkar je na oblasti Aleksander Lukašenko, značilne politike spodkopavanja suverenosti in neodvisnosti države ter slabitve beloruske identitete, dediščine in kulture;

| AN. | ker je z varnostnega vidika Belorusija tesno povezana z Rusijo in je od nje odvisna ter sodeluje pri ukrepih, ki ogrožajo države članice EU, kot so nepregledne skupne vojaške vaje Zapad 2017, načrtovana skupna vojaška vaja Zapad 2021 in gradnja nevarnih jedrskih obratov; |
| --- | --- |

AN.

ker je z varnostnega vidika Belorusija tesno povezana z Rusijo in je od nje odvisna ter sodeluje pri ukrepih, ki ogrožajo države članice EU, kot so nepregledne skupne vojaške vaje Zapad 2017, načrtovana skupna vojaška vaja Zapad 2021 in gradnja nevarnih jedrskih obratov;

| AO. | ker je Aleksander Lukašenko po izbruhu množičnih protestov za pomoč zaprosil Rusijo, da bi omogočil preživetje beloruskega režima, prav tako pa želi z izmišljenimi zgodbami o zunanjih grožnjah Belorusiji, ki naj bi jih povzročali zahodni akterji, rešiti svojo podobo in ohraniti podporo javnosti, enake tuje akterje pa je uporabil tudi kot opravičilo za okrepitev dejavnosti in premike beloruskih vojaških sil v regiji Grodno na meji s Poljsko in Litvo, s čimer neposredno ogroža EU in njene države članice; |
| --- | --- |

AO.

ker je Aleksander Lukašenko po izbruhu množičnih protestov za pomoč zaprosil Rusijo, da bi omogočil preživetje beloruskega režima, prav tako pa želi z izmišljenimi zgodbami o zunanjih grožnjah Belorusiji, ki naj bi jih povzročali zahodni akterji, rešiti svojo podobo in ohraniti podporo javnosti, enake tuje akterje pa je uporabil tudi kot opravičilo za okrepitev dejavnosti in premike beloruskih vojaških sil v regiji Grodno na meji s Poljsko in Litvo, s čimer neposredno ogroža EU in njene države članice;

| AP. | ker Belorusija v partnerstvu z rusko korporacijo ROSATOM gradi jedrsko elektrarno Astravec na neupravičeni lokaciji samo 20 km od zunanje meje EU in 45 km od glavnega mesta Litve; ker se pri gradnji jedrske elektrarne Astravec ne upoštevajo mednarodni standardi jedrske varnosti, prihaja do resnih varnostnih kršitev in večjih incidentov, gradbena dela pa se kljub izbruhu COVID-19 izvajajo brez prekinitve; ker naj bi prvi reaktor jedrske elektrarne Astravec po načrtih zagnali pred predsedniškimi volitvami avgusta 2020 in pred začetkom izvajanja vseh priporočil, podanih na podlagi stresnih testov, ki so jih opravili organi EU za jedrsko varnost; |
| --- | --- |

AP.

ker Belorusija v partnerstvu z rusko korporacijo ROSATOM gradi jedrsko elektrarno Astravec na neupravičeni lokaciji samo 20 km od zunanje meje EU in 45 km od glavnega mesta Litve; ker se pri gradnji jedrske elektrarne Astravec ne upoštevajo mednarodni standardi jedrske varnosti, prihaja do resnih varnostnih kršitev in večjih incidentov, gradbena dela pa se kljub izbruhu COVID-19 izvajajo brez prekinitve; ker naj bi prvi reaktor jedrske elektrarne Astravec po načrtih zagnali pred predsedniškimi volitvami avgusta 2020 in pred začetkom izvajanja vseh priporočil, podanih na podlagi stresnih testov, ki so jih opravili organi EU za jedrsko varnost;

| AQ. | ker težke gospodarske razmere, ki se bodo zaradi stavk po vsej državi in nepripravljenosti beloruskega režima, da bi vzpostavil nacionalni dialog z beloruskim prebivalstvom, še poslabšale, kažejo, da je gospodarski model Belorusije dosegel svoje meje in bi lahko država vstopila v obdobje tranzicije, v katerem ima lahko EU ključno vlogo za uravnoteženje; |
| --- | --- |

AQ.

ker težke gospodarske razmere, ki se bodo zaradi stavk po vsej državi in nepripravljenosti beloruskega režima, da bi vzpostavil nacionalni dialog z beloruskim prebivalstvom, še poslabšale, kažejo, da je gospodarski model Belorusije dosegel svoje meje in bi lahko država vstopila v obdobje tranzicije, v katerem ima lahko EU ključno vlogo za uravnoteženje;

| AR. | ker se je sodelovanje z belorusko civilno družbo znatno povečalo, tudi prek dejavnosti, ki jih podpira EU, in okrepljenih stikov med ljudmi; |
| --- | --- |

AR.

ker se je sodelovanje z belorusko civilno družbo znatno povečalo, tudi prek dejavnosti, ki jih podpira EU, in okrepljenih stikov med ljudmi;

| 1. | priporoči Svetu, Komisiji ter podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko: |
| --- | --- |

1.

Razmere v Belorusiji po volitvah

| (a) | naj odločno podprejo odločitev EU in držav članic, da zaradi upravičenih dvomov v poštenost volitev ne bodo priznale ponarejenih rezultatov volitev, ki jih je razglasila beloruska osrednja volilna komisija, Aleksandra Lukašenka pa ne bodo priznale za zakonitega predsednika države, ko se najpozneje 5. novembra 2020 izteče njegov sedanji mandat; naj obsodijo, da se je Aleksander Lukašenko na nelegitimni slovesnosti, ki je potekala 23. septembra 2020 v tajnosti, razglasil za predsednika Belorusije; naj ga pozovejo, naj spoštuje odločitev beloruskih prebivalcev in mirno odstopi; naj pozovejo vse države članice k obsodbi volilne goljufije, zatiranja opozicije in civilne družbe, omejevanja človekovih pravic, svobode izražanja in svobode medijev ter kršitev osrednjih demokratičnih vrednot in načela pravne države; |
| --- | --- |

(a)

naj odločno podprejo odločitev EU in držav članic, da zaradi upravičenih dvomov v poštenost volitev ne bodo priznale ponarejenih rezultatov volitev, ki jih je razglasila beloruska osrednja volilna komisija, Aleksandra Lukašenka pa ne bodo priznale za zakonitega predsednika države, ko se najpozneje 5. novembra 2020 izteče njegov sedanji mandat; naj obsodijo, da se je Aleksander Lukašenko na nelegitimni slovesnosti, ki je potekala 23. septembra 2020 v tajnosti, razglasil za predsednika Belorusije; naj ga pozovejo, naj spoštuje odločitev beloruskih prebivalcev in mirno odstopi; naj pozovejo vse države članice k obsodbi volilne goljufije, zatiranja opozicije in civilne družbe, omejevanja človekovih pravic, svobode izražanja in svobode medijev ter kršitev osrednjih demokratičnih vrednot in načela pravne države;

| (b) | naj vztrajajo pri tem, da bodo ti dogodki negativno vplivali na odnose med EU in Belorusijo; |
| --- | --- |

(b)

naj vztrajajo pri tem, da bodo ti dogodki negativno vplivali na odnose med EU in Belorusijo;

| (c) | naj odkrito podprejo belorusko ljudstvo pri legitimnih zahtevah za vnovične svobodne in poštene volitve, ki bi jih bilo treba organizirati čim prej ter bi morale potekati pod nadzorom OVSE in neodvisnih mednarodnih opazovalcev; naj poudarijo potrebo po mirni in demokratični rešitvi sedanje krize s poudarkom na neodvisnih in svobodnih medijih ter močni civilni družbi; |
| --- | --- |

(c)

naj odkrito podprejo belorusko ljudstvo pri legitimnih zahtevah za vnovične svobodne in poštene volitve, ki bi jih bilo treba organizirati čim prej ter bi morale potekati pod nadzorom OVSE in neodvisnih mednarodnih opazovalcev; naj poudarijo potrebo po mirni in demokratični rešitvi sedanje krize s poudarkom na neodvisnih in svobodnih medijih ter močni civilni družbi;

| (d) | naj vztrajajo pri popolni skladnosti volilnih postopkov v Belorusiji z mednarodnimi standardi, priporočili OVSE in mnenji Beneške komisije ter pozovejo k spremembi volilne zakonodaje Republike Belorusije, da bi se vanjo vključili bistveni postopkovni in pravni zaščitni ukrepi, ki izboljšujejo vključenost, integriteto in preglednost v vseh fazah volilnega procesa, predvsem pa uvedla jasna in razumna merila in mehanizmi za registracijo kandidatov in preverjanje podpisov, zagotovilo sodelovanje v volilnih komisijah za predstavnike vseh akterjev v volilnem procesu in vsem udeležencem omogočil enakopraven dostop do medijev; |
| --- | --- |

(d)

naj vztrajajo pri popolni skladnosti volilnih postopkov v Belorusiji z mednarodnimi standardi, priporočili OVSE in mnenji Beneške komisije ter pozovejo k spremembi volilne zakonodaje Republike Belorusije, da bi se vanjo vključili bistveni postopkovni in pravni zaščitni ukrepi, ki izboljšujejo vključenost, integriteto in preglednost v vseh fazah volilnega procesa, predvsem pa uvedla jasna in razumna merila in mehanizmi za registracijo kandidatov in preverjanje podpisov, zagotovilo sodelovanje v volilnih komisijah za predstavnike vseh akterjev v volilnem procesu in vsem udeležencem omogočil enakopraven dostop do medijev;

| (e) | naj pozovejo k svobodnim in poštenim volitvam, ki bi potekale pred preglednim in vključujočim procesom ustavne reforme, pri katerem bi se opravilo javno posvetovanje z vsemi ustreznimi deležniki beloruske družbe, saj gre za ključno priložnost za uvedbo resničnih sprememb, tudi na področju temeljnih državljanskih pravic in svoboščin, s katerimi bi odpravili pomanjkljivosti sedanjega političnega sistema, zagotovili pregleden in pluralističen volilni proces, beloruskemu ljudstvu pa omogočili, da bi bil zastopan v demokratično izvoljenem parlamentu ter dejavno sodeloval v političnem življenju in procesih; |
| --- | --- |

(e)

naj pozovejo k svobodnim in poštenim volitvam, ki bi potekale pred preglednim in vključujočim procesom ustavne reforme, pri katerem bi se opravilo javno posvetovanje z vsemi ustreznimi deležniki beloruske družbe, saj gre za ključno priložnost za uvedbo resničnih sprememb, tudi na področju temeljnih državljanskih pravic in svoboščin, s katerimi bi odpravili pomanjkljivosti sedanjega političnega sistema, zagotovili pregleden in pluralističen volilni proces, beloruskemu ljudstvu pa omogočili, da bi bil zastopan v demokratično izvoljenem parlamentu ter dejavno sodeloval v političnem življenju in procesih;

| (f) | naj pozovejo oblasti, da povečajo preglednost, odpravijo samovoljne ovire, na podlagi katerih ni bila od leta 2000 v Belorusiji registrirana nobena nova politična stranka, in omogočijo registracijo političnih strank, verskih in civilnodružbenih organizacij ter neodvisnih sindikatov, prav tako pa odpravijo omejitve, ki veljajo za uveljavljene organizacije, in nehajo preganjati politične nasprotnike režima; |
| --- | --- |

(f)

naj pozovejo oblasti, da povečajo preglednost, odpravijo samovoljne ovire, na podlagi katerih ni bila od leta 2000 v Belorusiji registrirana nobena nova politična stranka, in omogočijo registracijo političnih strank, verskih in civilnodružbenih organizacij ter neodvisnih sindikatov, prav tako pa odpravijo omejitve, ki veljajo za uveljavljene organizacije, in nehajo preganjati politične nasprotnike režima;

| (g) | naj poudarijo, da je v očeh beloruskega ljudstva novoizvoljena predsednica Svetlana Tihanovska, ki je po neodvisnih socioloških raziskavah na predsedniških volitvah leta 2020 prejela več kot polovico glasov; |
| --- | --- |

(g)

naj poudarijo, da je v očeh beloruskega ljudstva novoizvoljena predsednica Svetlana Tihanovska, ki je po neodvisnih socioloških raziskavah na predsedniških volitvah leta 2020 prejela več kot polovico glasov;

| (h) | naj priznajo koordinacijski svet, ki ga je ustanovila Svetlana Tihanovska, kot legitimnega predstavnika ljudi, ki zahtevajo demokratične spremembe in svobodo v Belorusiji, ter naj vztrajajo, da beloruski režim z njim začne dialog; naj obsodijo preganjanje članov koordinacijskega sveta in zahtevajo, da se opustijo vsi sodni postopki, ki so jih proti njim sprejeli organi, vsi pridržani in zaprti pa izpustijo; |
| --- | --- |

(h)

naj priznajo koordinacijski svet, ki ga je ustanovila Svetlana Tihanovska, kot legitimnega predstavnika ljudi, ki zahtevajo demokratične spremembe in svobodo v Belorusiji, ter naj vztrajajo, da beloruski režim z njim začne dialog; naj obsodijo preganjanje članov koordinacijskega sveta in zahtevajo, da se opustijo vsi sodni postopki, ki so jih proti njim sprejeli organi, vsi pridržani in zaprti pa izpustijo;

| (i) | naj podprejo prizadevanja koordinacijskega sveta za mirno in demokratično predajo oblasti na podlagi vključujočega nacionalnega dialoga med belorusko vlado in opozicijo/civilno družbo/koordinacijskim svetom, vključno s predstavniki cerkev, saj gre za cenjene in nevtralne posrednike; naj zagotovijo vso potrebno pomoč za izboljšanje organizacije in delovanja koordinacijskega sveta; |
| --- | --- |

(i)

naj podprejo prizadevanja koordinacijskega sveta za mirno in demokratično predajo oblasti na podlagi vključujočega nacionalnega dialoga med belorusko vlado in opozicijo/civilno družbo/koordinacijskim svetom, vključno s predstavniki cerkev, saj gre za cenjene in nevtralne posrednike; naj zagotovijo vso potrebno pomoč za izboljšanje organizacije in delovanja koordinacijskega sveta;

| (j) | naj spodbudijo in podpirajo ustanovitev neodvisnega središča za demokratično Belorusijo, med drugim v Bruslju in drugih prestolnicah, da bi razširjali informacije in izvajali dejavnosti v zvezi z demokratičnimi procesi v Belorusiji; |
| --- | --- |

(j)

naj spodbudijo in podpirajo ustanovitev neodvisnega središča za demokratično Belorusijo, med drugim v Bruslju in drugih prestolnicah, da bi razširjali informacije in izvajali dejavnosti v zvezi z demokratičnimi procesi v Belorusiji;

| (k) | naj vztrajajo, da mora Aleksander Lukašenko sprejeti ponudbo sedanjega in prihodnjega predsednika Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), da se reši politična kriza in odpravijo negotove razmere v državi ter zagotovi, da bo EU ponudila konkretno pomoč OVSE pri njenem predlogu, da prevzame vlogo posrednika; |
| --- | --- |

(k)

naj vztrajajo, da mora Aleksander Lukašenko sprejeti ponudbo sedanjega in prihodnjega predsednika Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), da se reši politična kriza in odpravijo negotove razmere v državi ter zagotovi, da bo EU ponudila konkretno pomoč OVSE pri njenem predlogu, da prevzame vlogo posrednika;

| (l) | naj zahtevajo takojšnje prenehanje nasilja, krute represije, mučenja in zatiranja miroljubnih protestnikov; naj obsodijo takšne izjave, kot jo je 12. oktobra 2020 podalo belorusko ministrstvo za notranje zadeve, ko je zagrozilo, da bo proti miroljubnim protestnikom uporabilo posebno opremo in smrtonosno orožje; naj pozovejo k celoviti evropski/mednarodni preiskavi zločinov zoper belorusko ljudstvo, ki so jih zagrešili organi kazenskega pregona pod Lukašenkovim režimom, oblasti pa naj vsem žrtvam kršitev človekovih pravic in zlorab omogočijo dostop do pravnega varstva in zagotovijo pravico do učinkovitega pravnega sredstva; |
| --- | --- |

(l)

naj zahtevajo takojšnje prenehanje nasilja, krute represije, mučenja in zatiranja miroljubnih protestnikov; naj obsodijo takšne izjave, kot jo je 12. oktobra 2020 podalo belorusko ministrstvo za notranje zadeve, ko je zagrozilo, da bo proti miroljubnim protestnikom uporabilo posebno opremo in smrtonosno orožje; naj pozovejo k celoviti evropski/mednarodni preiskavi zločinov zoper belorusko ljudstvo, ki so jih zagrešili organi kazenskega pregona pod Lukašenkovim režimom, oblasti pa naj vsem žrtvam kršitev človekovih pravic in zlorab omogočijo dostop do pravnega varstva in zagotovijo pravico do učinkovitega pravnega sredstva;

| (m) | naj pregledajo in posodobijo Prilogo III k Uredbi Sveta (ES) št. 765/2006 z dne 18. maja 2006 (8) o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo, ki vsebuje seznam opreme, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo v Belorusiji, na seznam pa naj dodajo tudi izvidniške brezpilotne zrakoplove; |
| --- | --- |

(m)

naj pregledajo in posodobijo Prilogo III k Uredbi Sveta (ES) št. 765/2006 z dne 18. maja 2006 (8) o omejevalnih ukrepih v zvezi z Belorusijo, ki vsebuje seznam opreme, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo v Belorusiji, na seznam pa naj dodajo tudi izvidniške brezpilotne zrakoplove;

| (n) | naj obsodijo taktiko beloruskega režima, ki želi z ustrahovanjem in izgonom članov ter opozicijskih politikov in aktivistov iz Belorusije razkropiti koordinacijski svet in doseči, da bi bili ti akterji oddaljeni od notranjih političnih procesov; |
| --- | --- |

(n)

naj obsodijo taktiko beloruskega režima, ki želi z ustrahovanjem in izgonom članov ter opozicijskih politikov in aktivistov iz Belorusije razkropiti koordinacijski svet in doseči, da bi bili ti akterji oddaljeni od notranjih političnih procesov;

| (o) | naj pozovejo Belorusijo, naj nemudoma in brezpogojno izpusti vse politične zapornike in člane civilne družbe, novinarje in vse druge, ki so bili samovoljno pridržani med volilno kampanjo oziroma v obdobju pred njo ali po njej; naj zahtevajo popolno povrnitev in spoštovanje človekovih pravic in svoboščin, vključno s svobodo tiska, svobodo zbiranja ter drugimi političnimi in državljanskimi svoboščinami v Belorusiji; |
| --- | --- |

(o)

naj pozovejo Belorusijo, naj nemudoma in brezpogojno izpusti vse politične zapornike in člane civilne družbe, novinarje in vse druge, ki so bili samovoljno pridržani med volilno kampanjo oziroma v obdobju pred njo ali po njej; naj zahtevajo popolno povrnitev in spoštovanje človekovih pravic in svoboščin, vključno s svobodo tiska, svobodo zbiranja ter drugimi političnimi in državljanskimi svoboščinami v Belorusiji;

| (p) | naj pozdravijo delovanje delavcev številnih tovarn in institucij v državi, ki so se na različne načine pridružili protestom, tudi s stavkanjem, ter zagotovijo potrebno podporo za tiste, ki jih je režim kaznoval, ker so uveljavljali svoje demokratične pravice; |
| --- | --- |

(p)

naj pozdravijo delovanje delavcev številnih tovarn in institucij v državi, ki so se na različne načine pridružili protestom, tudi s stavkanjem, ter zagotovijo potrebno podporo za tiste, ki jih je režim kaznoval, ker so uveljavljali svoje demokratične pravice;

| (q) | naj obravnavajo težave, ki pestijo neodvisne sindikate, vključno z zavrnitvijo registracije, politično motiviranim pregonom njihovih voditeljev in prisilnim članstvom novih uslužbencev v sindikatih, ki so pod nadzorom države; |
| --- | --- |

(q)

naj obravnavajo težave, ki pestijo neodvisne sindikate, vključno z zavrnitvijo registracije, politično motiviranim pregonom njihovih voditeljev in prisilnim članstvom novih uslužbencev v sindikatih, ki so pod nadzorom države;

| (r) | naj ostanejo pozorni v zvezi z aretacijami, izginotji in nadlegovanjem kandidatov, protestnikov, aktivistov in neodvisnih novinarjev ter naj razplet takih primerov preverjajo pri beloruskih oblasteh; |
| --- | --- |

(r)

naj ostanejo pozorni v zvezi z aretacijami, izginotji in nadlegovanjem kandidatov, protestnikov, aktivistov in neodvisnih novinarjev ter naj razplet takih primerov preverjajo pri beloruskih oblasteh;

| (s) | naj še naprej pozorno spremljajo primere aretacij in izginotij v Belorusiji, nanje opozorijo beloruske oblasti ter zahtevajo primerne in takojšnje ukrepe; naj začnejo ciljno usmerjen program pomoči EU za žrtve političnega zatiranja in policijskega nasilja, zlasti z dostopom do pravnega svetovanja, materialne in zdravniške pomoči ter rehabilitacije; |
| --- | --- |

(s)

naj še naprej pozorno spremljajo primere aretacij in izginotij v Belorusiji, nanje opozorijo beloruske oblasti ter zahtevajo primerne in takojšnje ukrepe; naj začnejo ciljno usmerjen program pomoči EU za žrtve političnega zatiranja in policijskega nasilja, zlasti z dostopom do pravnega svetovanja, materialne in zdravniške pomoči ter rehabilitacije;

| (t) | naj vztrajajo, da je potrebna neodvisna in učinkovita preiskava smrti Aleksandra Tarajkovskega, Aleksandra Vikorja, Artsjoma Parukovja, Henadza Šutava in Konstantina Šišmakova, povezanih s protesti, ter umorov pripadnikov politične opozicije Jurija Zaharenka, Anatolija Krasovskega in Viktorja Hončarja leta 1999 ter da je treba ugotoviti, kaj se je leta 2000 zgodilo z novinarjem Dimitrijem Zavadskim in kje je; |
| --- | --- |

(t)

naj vztrajajo, da je potrebna neodvisna in učinkovita preiskava smrti Aleksandra Tarajkovskega, Aleksandra Vikorja, Artsjoma Parukovja, Henadza Šutava in Konstantina Šišmakova, povezanih s protesti, ter umorov pripadnikov politične opozicije Jurija Zaharenka, Anatolija Krasovskega in Viktorja Hončarja leta 1999 ter da je treba ugotoviti, kaj se je leta 2000 zgodilo z novinarjem Dimitrijem Zavadskim in kje je;

| (u) | naj Belorusijo pozovejo k vključitvi posebne opredelitve mučenja v kazenski zakonik v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic in zagotavljanju, da bo mučenje tudi kaznovano, ter k uvedbi zakonodajnih sprememb za kriminalizacijo prisilnega izginotja; |
| --- | --- |

(u)

naj Belorusijo pozovejo k vključitvi posebne opredelitve mučenja v kazenski zakonik v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic in zagotavljanju, da bo mučenje tudi kaznovano, ter k uvedbi zakonodajnih sprememb za kriminalizacijo prisilnega izginotja;

| (v) | naj pozovejo oblasti k izboljšanju dostopa do zdravstvenega varstva v prostorih za pridržanje, njegove razpoložljivosti in kakovosti, zlasti glede na pandemijo COVID-19, ter izboljšanju delovnih pogojev za medicinsko osebje, saj policija glede na poročila preprečuje nudenje pomoči ranjenim protestnikom in aretira zdravstvene delavce; |
| --- | --- |

(v)

naj pozovejo oblasti k izboljšanju dostopa do zdravstvenega varstva v prostorih za pridržanje, njegove razpoložljivosti in kakovosti, zlasti glede na pandemijo COVID-19, ter izboljšanju delovnih pogojev za medicinsko osebje, saj policija glede na poročila preprečuje nudenje pomoči ranjenim protestnikom in aretira zdravstvene delavce;

| (w) | naj čim prej in v smiselnem usklajevanju z mednarodnimi partnerji začnejo izvajati sankcije, o katerih so se dogovorili ministri za zunanje zadeve in Evropski svet; |
| --- | --- |

(w)

naj čim prej in v smiselnem usklajevanju z mednarodnimi partnerji začnejo izvajati sankcije, o katerih so se dogovorili ministri za zunanje zadeve in Evropski svet;

| (x) | naj zaostrijo sankcije, tako da bi v skupino oseb dodali tudi Aleksandra Lukašenka in precej visokih in srednjih uradnikov ter članov osrednje volilne komisije, ki so odgovorni za ponarejanje rezultatov predsedniških volitev v Belorusiji oziroma so k temu pripomogli, prav tako pa so odgovorni za kršitve državljanskih in človekovih pravic oziroma so k njim prispevali; ta seznam, ki bi ga morala uporabljati celotna EU, bi bilo treba stalno posodabljati in razširjati glede na resnost kaznivih dejanj, ki jih je zagrešil Lukašenkov režim; |
| --- | --- |

(x)

naj zaostrijo sankcije, tako da bi v skupino oseb dodali tudi Aleksandra Lukašenka in precej visokih in srednjih uradnikov ter članov osrednje volilne komisije, ki so odgovorni za ponarejanje rezultatov predsedniških volitev v Belorusiji oziroma so k temu pripomogli, prav tako pa so odgovorni za kršitve državljanskih in človekovih pravic oziroma so k njim prispevali; ta seznam, ki bi ga morala uporabljati celotna EU, bi bilo treba stalno posodabljati in razširjati glede na resnost kaznivih dejanj, ki jih je zagrešil Lukašenkov režim;

| (y) | naj prepovedo izdajanje vizumov in uvedejo finančne sankcije, vključno z zamrznitvijo sredstev, zoper predstavnike režima ter sankcionirane posameznike in njihove družinske člane; |
| --- | --- |

(y)

naj prepovedo izdajanje vizumov in uvedejo finančne sankcije, vključno z zamrznitvijo sredstev, zoper predstavnike režima ter sankcionirane posameznike in njihove družinske člane;

| (z) | naj hitro pripravijo in uvedejo mehanizem EU za sankcije na področju človekovih pravic, ki bo omogočil izvajanje sankcij, podobnih sankcijam v okviru Magnickijevega zakona v ZDA proti posameznikom in podjetjem, ki so vpleteni v hude kršitve človekovih pravic in odgovorni za druga kazniva dejanja, in njihovo uporabo proti beloruskim uradnikom, vključno s preiskovalci in sodniki, ki vodijo kazenske zadeve proti političnim zapornikom, ter drugim posameznikom in podjetjem, ki so vpleteni v nasilno zatiranje mirnih protestov in shodov za zbiranje podpisov v Belorusiji, vključno z mučenjem pridržanih oseb in političnih zapornikov ter grdim ravnanjem z njimi; |
| --- | --- |

(z)

naj hitro pripravijo in uvedejo mehanizem EU za sankcije na področju človekovih pravic, ki bo omogočil izvajanje sankcij, podobnih sankcijam v okviru Magnickijevega zakona v ZDA proti posameznikom in podjetjem, ki so vpleteni v hude kršitve človekovih pravic in odgovorni za druga kazniva dejanja, in njihovo uporabo proti beloruskim uradnikom, vključno s preiskovalci in sodniki, ki vodijo kazenske zadeve proti političnim zapornikom, ter drugim posameznikom in podjetjem, ki so vpleteni v nasilno zatiranje mirnih protestov in shodov za zbiranje podpisov v Belorusiji, vključno z mučenjem pridržanih oseb in političnih zapornikov ter grdim ravnanjem z njimi;

| (aa) | naj razmislijo o sektorskih sankcijah za Belorusijo, s katerimi bi bilo mogoče povečati pritisk na režim, a ne bi imele dolgoročnega negativnega vpliva na prebivalstvo; |
| --- | --- |

(aa)

naj razmislijo o sektorskih sankcijah za Belorusijo, s katerimi bi bilo mogoče povečati pritisk na režim, a ne bi imele dolgoročnega negativnega vpliva na prebivalstvo;

| (ab) | naj si prizadevajo za neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost Belorusije; naj odločno zavračajo vsakršno odkrito ali prikrito zunanje vmešavanje katere koli tretje države, tudi Ruske federacije, zlasti v beloruske državne medije in varnostne sile; naj poudarjajo, da so beloruski protesti po naravi prodemokratični in ne geopolitični; naj ponovno poudarijo, da bi bila Evropska unija odprta za nadaljnji razvoj odnosov z državo dvostransko ali pa v okviru vzhodnega partnerstva le, če bo Belorusija izpolnila vse predhodno dogovorjene pogoje, povezane z demokracijo, pravno državo, svobodnimi in poštenimi volitvami, mednarodnim pravom ter človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami; |
| --- | --- |

(ab)

naj si prizadevajo za neodvisnost, suverenost in ozemeljsko celovitost Belorusije; naj odločno zavračajo vsakršno odkrito ali prikrito zunanje vmešavanje katere koli tretje države, tudi Ruske federacije, zlasti v beloruske državne medije in varnostne sile; naj poudarjajo, da so beloruski protesti po naravi prodemokratični in ne geopolitični; naj ponovno poudarijo, da bi bila Evropska unija odprta za nadaljnji razvoj odnosov z državo dvostransko ali pa v okviru vzhodnega partnerstva le, če bo Belorusija izpolnila vse predhodno dogovorjene pogoje, povezane z demokracijo, pravno državo, svobodnimi in poštenimi volitvami, mednarodnim pravom ter človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami;

| (ac) | naj pozovejo Rusko federacijo, naj se vzdrži dejanj, ki bi ogrozili suverenost in ozemeljsko celovitost Belorusije; naj izrazijo zaskrbljenost, ker Rusija pogajanja za neprekinjeno dobavljanje nafte in plina Belorusiji izkorišča za izvajanje političnega pritiska; naj javno opozorijo na hibridno vmešavanje Ruske federacije, na primer z imenovanjem tako imenovanih strokovnjakov za medije v beloruske državne medije in svetovalcev v beloruske vojaške agencije in organe pregona, obsodijo te dejavnosti ter preprečujejo, da bi se nadaljevale; naj opozorijo pred vsakršnimi poskusi, da bi razmere militarizirali in izzvali napetosti s sosednjimi državami; |
| --- | --- |

(ac)

naj pozovejo Rusko federacijo, naj se vzdrži dejanj, ki bi ogrozili suverenost in ozemeljsko celovitost Belorusije; naj izrazijo zaskrbljenost, ker Rusija pogajanja za neprekinjeno dobavljanje nafte in plina Belorusiji izkorišča za izvajanje političnega pritiska; naj javno opozorijo na hibridno vmešavanje Ruske federacije, na primer z imenovanjem tako imenovanih strokovnjakov za medije v beloruske državne medije in svetovalcev v beloruske vojaške agencije in organe pregona, obsodijo te dejavnosti ter preprečujejo, da bi se nadaljevale; naj opozorijo pred vsakršnimi poskusi, da bi razmere militarizirali in izzvali napetosti s sosednjimi državami;

| (ad) | naj obsodijo, da je Belorusija Svetlano Tihanovsko obtožila domnevnega javnega pozivanja k ogrožanju varnosti države in zasedbi oblasti, pa tudi, da se je Ruska federacija odločila Tihanovsko uvrstiti na meddržavni seznam iskanih oseb; |
| --- | --- |

(ad)

naj obsodijo, da je Belorusija Svetlano Tihanovsko obtožila domnevnega javnega pozivanja k ogrožanju varnosti države in zasedbi oblasti, pa tudi, da se je Ruska federacija odločila Tihanovsko uvrstiti na meddržavni seznam iskanih oseb;

| (ae) | naj poudarijo, da je vojaška vaja beloruskih oboroženih sil, ki je potekala konec avgusta 2020 na meji z Litvo in Poljsko, sledila pa ji je sovražna in zavajajoča informacijska kampanja, po nepotrebnem povečala napetost in nezaupanje; |
| --- | --- |

(ae)

naj poudarijo, da je vojaška vaja beloruskih oboroženih sil, ki je potekala konec avgusta 2020 na meji z Litvo in Poljsko, sledila pa ji je sovražna in zavajajoča informacijska kampanja, po nepotrebnem povečala napetost in nezaupanje;

| (af) | naj priznajo, da je politika kritičnega sodelovanja, ki se je izvajala pred nelegalnimi predsedniškimi volitvami 9. avgusta 2020, sicer prinesla nekaj sprememb v dvostranskih odnosih, a je bil napredek na ključnih področjih demokracije, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin – vključno s svobodo govora in izražanja ter svobodo medijev in delavskimi pravicami – ter napredek v zvezi s civilno družbo izničen med volitvami in po njih, za socialno-ekonomski položaj pa so značilni nizki dohodki gospodinjstev, visoka stopnja brezposelnosti ter gospodarstvo, ki stagnira in na katerega močno vplivajo podjetja v državni lasti in korupcija; naj glede na to, da se EU zavzema za bolj prilagojen pristop k vzhodnemu partnerstvu in celovit pregled odnosov med EU in Belorusijo, razmislijo o uporabi načela „manj za manj“, če bi prišlo do nadaljnjega poslabšanja razmer na področju človekovih pravic, kar pa ne bi smelo vplivati na sodelovanje in podporo civilni družbi, zagovornikom človekovih pravic, neodvisnim medijem in prebivalcem Belorusije, saj je treba po drugi strani še okrepiti politično, finančno, tehnološko in informacijsko podporo in uporabiti načelo „več za več“ ter tesneje vključiti civilno družbo v pobude in projekte, ki jih v Belorusiji podpirajo EU in druge mednarodne organizacije ter posamezne države; |
| --- | --- |

(af)

naj priznajo, da je politika kritičnega sodelovanja, ki se je izvajala pred nelegalnimi predsedniškimi volitvami 9. avgusta 2020, sicer prinesla nekaj sprememb v dvostranskih odnosih, a je bil napredek na ključnih področjih demokracije, pravne države ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin – vključno s svobodo govora in izražanja ter svobodo medijev in delavskimi pravicami – ter napredek v zvezi s civilno družbo izničen med volitvami in po njih, za socialno-ekonomski položaj pa so značilni nizki dohodki gospodinjstev, visoka stopnja brezposelnosti ter gospodarstvo, ki stagnira in na katerega močno vplivajo podjetja v državni lasti in korupcija; naj glede na to, da se EU zavzema za bolj prilagojen pristop k vzhodnemu partnerstvu in celovit pregled odnosov med EU in Belorusijo, razmislijo o uporabi načela „manj za manj“, če bi prišlo do nadaljnjega poslabšanja razmer na področju človekovih pravic, kar pa ne bi smelo vplivati na sodelovanje in podporo civilni družbi, zagovornikom človekovih pravic, neodvisnim medijem in prebivalcem Belorusije, saj je treba po drugi strani še okrepiti politično, finančno, tehnološko in informacijsko podporo in uporabiti načelo „več za več“ ter tesneje vključiti civilno družbo v pobude in projekte, ki jih v Belorusiji podpirajo EU in druge mednarodne organizacije ter posamezne države;

| (ag) | naj pripravijo celovit pregled politike do Belorusije, pri tem pa se osredotočijo predvsem na podporo EU civilni družbi in prebivalcem ter upoštevajo različne scenarije razvoja v državi, pogajanja o prednostnih nalogah partnerstva med EU in Belorusijo pa prekinejo, dokler ne bodo izvedene svobodne in poštene volitve; naj vztrajajo, da mora biti EU pri odzivu na razmere v Belorusiji po predsedniških volitvah združena in vztrajna; |
| --- | --- |

(ag)

naj pripravijo celovit pregled politike do Belorusije, pri tem pa se osredotočijo predvsem na podporo EU civilni družbi in prebivalcem ter upoštevajo različne scenarije razvoja v državi, pogajanja o prednostnih nalogah partnerstva med EU in Belorusijo pa prekinejo, dokler ne bodo izvedene svobodne in poštene volitve; naj vztrajajo, da mora biti EU pri odzivu na razmere v Belorusiji po predsedniških volitvah združena in vztrajna;

| (ah) | naj pozdravijo izjavo Sveta za zunanje zadeve z dne 12. oktobra 2020, v kateri je izražena pripravljenost EU, da podpre miroljuben demokratični prehod in v okviru vzhodnega partnerstva uporabi pestro paleto instrumentov, med drugim tudi pripravo celovitega načrta gospodarske podpore; |
| --- | --- |

(ah)

naj pozdravijo izjavo Sveta za zunanje zadeve z dne 12. oktobra 2020, v kateri je izražena pripravljenost EU, da podpre miroljuben demokratični prehod in v okviru vzhodnega partnerstva uporabi pestro paleto instrumentov, med drugim tudi pripravo celovitega načrta gospodarske podpore;

| (ai) | naj pozove politično vodstvo Evropskega parlamenta, zlasti predsednika in konferenco predsednikov, naj vzpostavi misijo na visoki ravni za Belorusijo, pri kateri bi sodelovali nekdanji voditelji držav ali vlad, njihova naloga pa bi bila pomagati pri ustavitvi nasilja ter izpustitvi političnih zapornikov in pripornikov, prav tako pa raziskati vse možnosti na državni in mednarodni ravni za vzpostavitev okolja, ki bi v Belorusiji omogočalo vključujoč politični dialog; |
| --- | --- |

(ai)

naj pozove politično vodstvo Evropskega parlamenta, zlasti predsednika in konferenco predsednikov, naj vzpostavi misijo na visoki ravni za Belorusijo, pri kateri bi sodelovali nekdanji voditelji držav ali vlad, njihova naloga pa bi bila pomagati pri ustavitvi nasilja ter izpustitvi političnih zapornikov in pripornikov, prav tako pa raziskati vse možnosti na državni in mednarodni ravni za vzpostavitev okolja, ki bi v Belorusiji omogočalo vključujoč politični dialog;

| (aj) | naj obsodijo ukrepe beloruskih oblasti zoper litovsko in poljsko veleposlaništvo v Minsku, namreč zahtevo, da se odpokliče litovskega in poljskega veleposlanika in zmanjša število diplomatskega osebja v veleposlaništvih teh držav; naj zagotovijo usklajen in enoten odziv držav članic EU; naj v zvezi s tem pozdravijo znake solidarnosti držav članic, ki so sklenile odpoklicati svoje veleposlanike na posvetovanja; |
| --- | --- |

(aj)

naj obsodijo ukrepe beloruskih oblasti zoper litovsko in poljsko veleposlaništvo v Minsku, namreč zahtevo, da se odpokliče litovskega in poljskega veleposlanika in zmanjša število diplomatskega osebja v veleposlaništvih teh držav; naj zagotovijo usklajen in enoten odziv držav članic EU; naj v zvezi s tem pozdravijo znake solidarnosti držav članic, ki so sklenile odpoklicati svoje veleposlanike na posvetovanja;

| (ak) | naj ponudijo alternativo okrepljenega in precej tesnejšega sodelovanja z Belorusijo, ki bi vključevalo tudi občutno večjo finančno in tehnično zavezanost EU, če bi se uresničile demokratične spremembe, vključno z novimi volitvami; |
| --- | --- |

(ak)

naj ponudijo alternativo okrepljenega in precej tesnejšega sodelovanja z Belorusijo, ki bi vključevalo tudi občutno večjo finančno in tehnično zavezanost EU, če bi se uresničile demokratične spremembe, vključno z novimi volitvami;

| (al) | naj pripravijo celovit program za Belorusijo, potem ko bodo organizirane predsedniške volitve, in organizirajo donatorsko konferenco za demokratično Belorusijo, na kateri bi se srečale mednarodne finančne institucije, države G7, države članice in institucije EU ter drugi akterji, ki bi se bili pripravljeni zavezati k plačilu večmilijardnega finančnega svežnja za podporo prihodnjim prizadevanjem za reforme in prestrukturiranje gospodarstva; |
| --- | --- |

(al)

naj pripravijo celovit program za Belorusijo, potem ko bodo organizirane predsedniške volitve, in organizirajo donatorsko konferenco za demokratično Belorusijo, na kateri bi se srečale mednarodne finančne institucije, države G7, države članice in institucije EU ter drugi akterji, ki bi se bili pripravljeni zavezati k plačilu večmilijardnega finančnega svežnja za podporo prihodnjim prizadevanjem za reforme in prestrukturiranje gospodarstva;

| (am) | naj nemudoma prekinejo izplačevanje kakršne koli finančne pomoči EU nelegitimnim beloruskim oblastem in preprečijo kakršno koli financiranje vladnih projektov in projektov pod nadzorom države, vključno s projekti tesnega in čezmejnega sodelovanja ter z usmerjanjem pomoči ali financiranjem civilne družbe prek teh subjektov; naj določijo jasne pogoje, s katerimi bodo zagotovili, da finančna pomoč EU ne bo končala v rokah predstavnikov režima in ne bo uporabljena za legitimiranje njihovih dejanj, razen če režim ne opusti represije, začne dialoga z državljani ter omogoči novih svobodnih in poštenih volitev; |
| --- | --- |

(am)

naj nemudoma prekinejo izplačevanje kakršne koli finančne pomoči EU nelegitimnim beloruskim oblastem in preprečijo kakršno koli financiranje vladnih projektov in projektov pod nadzorom države, vključno s projekti tesnega in čezmejnega sodelovanja ter z usmerjanjem pomoči ali financiranjem civilne družbe prek teh subjektov; naj določijo jasne pogoje, s katerimi bodo zagotovili, da finančna pomoč EU ne bo končala v rokah predstavnikov režima in ne bo uporabljena za legitimiranje njihovih dejanj, razen če režim ne opusti represije, začne dialoga z državljani ter omogoči novih svobodnih in poštenih volitev;

| (an) | naj zagotovijo, da bo dodatna podpora v višini 53 milijonov EUR izpolnila potrebe beloruskega ljudstva, da bi se z njo – poleg pomoči v zvezi s pandemijo COVID-19 – krila tudi zdravstvena oskrba prebivalcev, ki so bili ranjeni ali travmatizirani zaradi surovega zatiranja protestnikov, v najresnejših primerih pa omogočilo in podprlo zdravljenje in okrevanje v državah članicah EU; naj izrazijo podporo organizacijam civilne družbe in aktivistom, tudi tistim, ki delujejo v izgnanstvu, organizacijam in pravnikom, ki ponujajo pravne storitve žrtvam beloruskega režima, tistim, ki dokumentirajo in preiskujejo kršitve človekovih pravic, ter beloruskim delavcem, ki stavkajo, neodvisnim sindikatom, neodvisnim medijem in preiskovalnim novinarjem; |
| --- | --- |

(an)

naj zagotovijo, da bo dodatna podpora v višini 53 milijonov EUR izpolnila potrebe beloruskega ljudstva, da bi se z njo – poleg pomoči v zvezi s pandemijo COVID-19 – krila tudi zdravstvena oskrba prebivalcev, ki so bili ranjeni ali travmatizirani zaradi surovega zatiranja protestnikov, v najresnejših primerih pa omogočilo in podprlo zdravljenje in okrevanje v državah članicah EU; naj izrazijo podporo organizacijam civilne družbe in aktivistom, tudi tistim, ki delujejo v izgnanstvu, organizacijam in pravnikom, ki ponujajo pravne storitve žrtvam beloruskega režima, tistim, ki dokumentirajo in preiskujejo kršitve človekovih pravic, ter beloruskim delavcem, ki stavkajo, neodvisnim sindikatom, neodvisnim medijem in preiskovalnim novinarjem;

| (ao) | naj pripravijo strategijo za porazdelitev sredstev EU v sodelovanju s civilno družbo in demokratičnimi predstavniki beloruskih prebivalcev, evropskimi in mednarodnimi organizacijami civilne družbe in institucijami, ki imajo izkušnje s sodelovanjem z Belorusijo; |
| --- | --- |

(ao)

naj pripravijo strategijo za porazdelitev sredstev EU v sodelovanju s civilno družbo in demokratičnimi predstavniki beloruskih prebivalcev, evropskimi in mednarodnimi organizacijami civilne družbe in institucijami, ki imajo izkušnje s sodelovanjem z Belorusijo;

| (ap) | naj vztrajajo, da morajo biti tudi podporni programi, ki se izvajajo prek Evropske investicijske banke, Evropske banke za obnovo in razvoj, Svetovne banke, OZN in drugih mednarodnih organizacij, pogojeni z izboljšanjem stanja človekovih pravic in demokracije ter izpolnjevanjem mednarodnih standardov za jedrsko varnost; naj upoštevajo in obravnavajo dejstvo, da trenutno upravljavski organi programov, ki se izvajajo v sodelovanju teh mednarodnih organizacij z državnimi strukturami v Belorusiji, običajno ne vključujejo neodvisnih deležnikov, kar pomeni, da so dosežki takih programov dvomljivi in da so v strukture sodelovanja z EU namesto organizacij civilne družbe vključene javne organizacije v državni lasti (nevladne organizacije, ki jih je ustanovila vlada); |
| --- | --- |

(ap)

naj vztrajajo, da morajo biti tudi podporni programi, ki se izvajajo prek Evropske investicijske banke, Evropske banke za obnovo in razvoj, Svetovne banke, OZN in drugih mednarodnih organizacij, pogojeni z izboljšanjem stanja človekovih pravic in demokracije ter izpolnjevanjem mednarodnih standardov za jedrsko varnost; naj upoštevajo in obravnavajo dejstvo, da trenutno upravljavski organi programov, ki se izvajajo v sodelovanju teh mednarodnih organizacij z državnimi strukturami v Belorusiji, običajno ne vključujejo neodvisnih deležnikov, kar pomeni, da so dosežki takih programov dvomljivi in da so v strukture sodelovanja z EU namesto organizacij civilne družbe vključene javne organizacije v državni lasti (nevladne organizacije, ki jih je ustanovila vlada);

| (aq) | naj pozdravijo številna dejanja solidarnosti z beloruskimi prebivalci, vključno z zbiranjem sredstev, dobrodelnostjo in humanitarno pomočjo; naj v zvezi s tem obsodijo prekinitev prevoza humanitarne pomoči, ki ga je organiziral sindikat NSZZ Solidarność; |
| --- | --- |

(aq)

naj pozdravijo številna dejanja solidarnosti z beloruskimi prebivalci, vključno z zbiranjem sredstev, dobrodelnostjo in humanitarno pomočjo; naj v zvezi s tem obsodijo prekinitev prevoza humanitarne pomoči, ki ga je organiziral sindikat NSZZ Solidarność;

| (ar) | naj podprejo delo evropskih političnih fundacij, ki si prizadevajo za krepitev razvoja in vloge državljanov pri oblikovanju javnih zadev in krepitev vloge prihodnjih političnih vodij v Belorusiji; |
| --- | --- |

(ar)

naj podprejo delo evropskih političnih fundacij, ki si prizadevajo za krepitev razvoja in vloge državljanov pri oblikovanju javnih zadev in krepitev vloge prihodnjih političnih vodij v Belorusiji;

| (as) | naj opomnijo beloruske oblasti, da je EU hitro ukrepala in se odzvala na nujne potrebe Belorusije med pandemijo COVID-19, tako da je mobilizirala več kot 60 milijonov EUR pomoči za takojšnje potrebe, kot je podpora za zdravstveni sektor in ranljive skupnosti, pa tudi kratkoročne potrebe za podporo socialnemu in gospodarskemu okrevanju; |
| --- | --- |

(as)

naj opomnijo beloruske oblasti, da je EU hitro ukrepala in se odzvala na nujne potrebe Belorusije med pandemijo COVID-19, tako da je mobilizirala več kot 60 milijonov EUR pomoči za takojšnje potrebe, kot je podpora za zdravstveni sektor in ranljive skupnosti, pa tudi kratkoročne potrebe za podporo socialnemu in gospodarskemu okrevanju;

| (at) | naj vztrajajo, da je prihodnja makrofinančna pomoč EU za ublažitev gospodarskih posledic pandemije COVID-19 odvisna od strogih političnih in gospodarskih meril, zlasti tistih, ki so povezana z demokracijo in človekovimi pravicami, predvsem pa od prenehanja političnega zatiranja in izpustitve vseh političnih zapornikov; naj upoštevajo pomisleke glede jedrske varnosti, ki jih izražajo nekatere države članice EU, pa tudi grožnje, ki jih predstavlja vojaško sodelovanje med Belorusijo in Rusijo, in vztrajajo, naj se sprejmejo ustrezni ukrepi za boj proti virusu in zaščito prebivalstva; |
| --- | --- |

(at)

naj vztrajajo, da je prihodnja makrofinančna pomoč EU za ublažitev gospodarskih posledic pandemije COVID-19 odvisna od strogih političnih in gospodarskih meril, zlasti tistih, ki so povezana z demokracijo in človekovimi pravicami, predvsem pa od prenehanja političnega zatiranja in izpustitve vseh političnih zapornikov; naj upoštevajo pomisleke glede jedrske varnosti, ki jih izražajo nekatere države članice EU, pa tudi grožnje, ki jih predstavlja vojaško sodelovanje med Belorusijo in Rusijo, in vztrajajo, naj se sprejmejo ustrezni ukrepi za boj proti virusu in zaščito prebivalstva;

| (au) | naj vztrajajo, da je treba takšno podporo natančno spremljati, da bi preprečili zlorabo sredstev EU, na primer financiranje eksperimentalnih zdravil ali cepiv; |
| --- | --- |

(au)

naj vztrajajo, da je treba takšno podporo natančno spremljati, da bi preprečili zlorabo sredstev EU, na primer financiranje eksperimentalnih zdravil ali cepiv;

| (av) | naj poudarijo, da je treba obravnavati poskuse beloruskega režima, da bi širil dezinformacije in podporo EU prikazal kot podporo režimu; naj izrazijo zaskrbljenost zaradi širjenja lažnih novic in dezinformacij v Belorusiji med pandemijo COVID-19 ter spodbudijo beloruske oblasti in EU, naj razvijejo posebne programe za boj proti dezinformacijam in propagandi; |
| --- | --- |

(av)

naj poudarijo, da je treba obravnavati poskuse beloruskega režima, da bi širil dezinformacije in podporo EU prikazal kot podporo režimu; naj izrazijo zaskrbljenost zaradi širjenja lažnih novic in dezinformacij v Belorusiji med pandemijo COVID-19 ter spodbudijo beloruske oblasti in EU, naj razvijejo posebne programe za boj proti dezinformacijam in propagandi;

| (aw) | naj pozovejo beloruske oblasti, naj javno priznajo, da pandemija COVID-19 predstavlja grožnjo, okrepijo zdravstveni sistem, državljanom pregledno in vključujoče posredujejo ustrezne življenjsko pomembne informacije in statistične podatke o pandemiji, začnejo izvajati priporočila strokovne misije Svetovne zdravstvene organizacije v Belorusiji iz aprila 2020, izboljšajo delovne pogoje za zdravstveno osebje ter poenostavijo dostop do zdravstvenega varstva, povečajo njegovo razpoložljivost in izboljšajo kakovost, tudi v prostorih za pridržanje; |
| --- | --- |

(aw)

naj pozovejo beloruske oblasti, naj javno priznajo, da pandemija COVID-19 predstavlja grožnjo, okrepijo zdravstveni sistem, državljanom pregledno in vključujoče posredujejo ustrezne življenjsko pomembne informacije in statistične podatke o pandemiji, začnejo izvajati priporočila strokovne misije Svetovne zdravstvene organizacije v Belorusiji iz aprila 2020, izboljšajo delovne pogoje za zdravstveno osebje ter poenostavijo dostop do zdravstvenega varstva, povečajo njegovo razpoložljivost in izboljšajo kakovost, tudi v prostorih za pridržanje;

| (ax) | naj ohranijo vprašanje jedrske varnosti kot pomembno zadevo za EU, saj bi v primeru nesreče celotna regija utegnila utrpeti katastrofalne posledice; naj prednostno obravnavajo vprašanje jedrske elektrarne Astravec, saj se približuje začetek njenega delovanja, prva dobava jedrskega goriva iz Rusije pa je bila prejeta in naložena v prvi reaktor, zdaj pa potekajo nadaljnje tehnične priprave za začetek pridobivanja električne energije novembra 2020; |
| --- | --- |

(ax)

naj ohranijo vprašanje jedrske varnosti kot pomembno zadevo za EU, saj bi v primeru nesreče celotna regija utegnila utrpeti katastrofalne posledice; naj prednostno obravnavajo vprašanje jedrske elektrarne Astravec, saj se približuje začetek njenega delovanja, prva dobava jedrskega goriva iz Rusije pa je bila prejeta in naložena v prvi reaktor, zdaj pa potekajo nadaljnje tehnične priprave za začetek pridobivanja električne energije novembra 2020;

| (ay) | naj zahtevajo, da se načrtovani prevzem jedrske elektrarne Astravec v obratovanje odloži, dokler ne bodo izpolnjeni mednarodni standardi za jedrsko varnost, organizirana obvezna javna posvetovanja in se bodo politične razmere v Belorusiji stabilizirale, glede na to, da je bilo med stresnimi testi ugotovljenih več nerešenih težav z jedrsko varnostjo, da končni sklep o varnosti elektrarne ni bil sprejet, da so zmogljivosti za shranjevanje izrabljenega jedrskega goriva in zalog energije nezadostne ter da bi bilo zaradi trenutnih nestabilnih razmer v Belorusiji težko izvajati ukrepe odzivanja v primeru nesreče, tveganje nesreče pa je med zagonom reaktorja povečano; |
| --- | --- |

(ay)

naj zahtevajo, da se načrtovani prevzem jedrske elektrarne Astravec v obratovanje odloži, dokler ne bodo izpolnjeni mednarodni standardi za jedrsko varnost, organizirana obvezna javna posvetovanja in se bodo politične razmere v Belorusiji stabilizirale, glede na to, da je bilo med stresnimi testi ugotovljenih več nerešenih težav z jedrsko varnostjo, da končni sklep o varnosti elektrarne ni bil sprejet, da so zmogljivosti za shranjevanje izrabljenega jedrskega goriva in zalog energije nezadostne ter da bi bilo zaradi trenutnih nestabilnih razmer v Belorusiji težko izvajati ukrepe odzivanja v primeru nesreče, tveganje nesreče pa je med zagonom reaktorja povečano;

| (az) | naj izrazijo zaskrbljenost, da Belorusija ne bo v celoti izvedla priporočil, podanih v okviru stresnih testov, ki so jih izvedli organi EU za jedrsko varnost pred začetkom delovanja prvega reaktorja jedrske elektrarne Astravec, ter opomnijo, da se jedrska elektrarna gradi brez sekundarne kontrolne rezerve, ki je potrebna za varno delovanje; |
| --- | --- |

(az)

naj izrazijo zaskrbljenost, da Belorusija ne bo v celoti izvedla priporočil, podanih v okviru stresnih testov, ki so jih izvedli organi EU za jedrsko varnost pred začetkom delovanja prvega reaktorja jedrske elektrarne Astravec, ter opomnijo, da se jedrska elektrarna gradi brez sekundarne kontrolne rezerve, ki je potrebna za varno delovanje;

| (ba) | naj vztrajajo, da je treba v zvezi z jedrsko elektrarno Astravec v celoti spoštovati mednarodne standarde za jedrsko in okoljsko varnost, pregledno, vključujoče in konstruktivno sodelovati z mednarodnimi organi, neodvisnim okoljskim organizacijam v Belorusiji pa zagotavljati dostop in nadzorne zmogljivosti, ter naj izpolnjevanje teh pogojev povežejo z izplačevanjem finančne pomoči EU; naj podpirajo prizadevanja za zagotovitev evropske solidarnosti pri vprašanju prepovedi uvoza energije iz jedrske elektrarne Astravec na trg EU; |
| --- | --- |

(ba)

naj vztrajajo, da je treba v zvezi z jedrsko elektrarno Astravec v celoti spoštovati mednarodne standarde za jedrsko in okoljsko varnost, pregledno, vključujoče in konstruktivno sodelovati z mednarodnimi organi, neodvisnim okoljskim organizacijam v Belorusiji pa zagotavljati dostop in nadzorne zmogljivosti, ter naj izpolnjevanje teh pogojev povežejo z izplačevanjem finančne pomoči EU; naj podpirajo prizadevanja za zagotovitev evropske solidarnosti pri vprašanju prepovedi uvoza energije iz jedrske elektrarne Astravec na trg EU;

Človekove pravice in svoboda medijev

| (bb) | naj pozdravijo pogum in odločnost beloruskih prebivalcev ter odločno podprejo njihovo željo po demokratičnih spremembah, socialni pravičnosti in svobodi ter prihodnosti Belorusije, ki bo temeljila na načelih demokracije, pravne države in človekovih pravic, da se v državi zagotovijo svoboda, neodvisnost, suverenost in blaginja; |
| --- | --- |

(bb)

naj pozdravijo pogum in odločnost beloruskih prebivalcev ter odločno podprejo njihovo željo po demokratičnih spremembah, socialni pravičnosti in svobodi ter prihodnosti Belorusije, ki bo temeljila na načelih demokracije, pravne države in človekovih pravic, da se v državi zagotovijo svoboda, neodvisnost, suverenost in blaginja;

| (bc) | naj vztrajajo, da je treba spremeniti nacionalno zakonodajo Belorusije, da bi zagotovili temeljne državljanske pravice in svoboščine, na primer svobodo zbiranja, združevanja, izražanja in mnenja, pa tudi medijsko svobodo in skladnost z mednarodnimi sporazumi in smernicami OVSE o svobodi mirnega zbiranja; naj pozovejo Belorusijo, naj v celoti sodeluje s posebnim poročevalcem OZN o razmerah na področju človekovih pravic v državi, vključno z obiski Belorusije, pa tudi z Odborom proti mučenju in Odborom za človekove pravice, da bi izvedli že dolgo potrebne reforme za zaščito človekovih pravic, okrepili demokracijo in obravnavali vprašanje mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja pridržanih oseb v Belorusiji; |
| --- | --- |

(bc)

naj vztrajajo, da je treba spremeniti nacionalno zakonodajo Belorusije, da bi zagotovili temeljne državljanske pravice in svoboščine, na primer svobodo zbiranja, združevanja, izražanja in mnenja, pa tudi medijsko svobodo in skladnost z mednarodnimi sporazumi in smernicami OVSE o svobodi mirnega zbiranja; naj pozovejo Belorusijo, naj v celoti sodeluje s posebnim poročevalcem OZN o razmerah na področju človekovih pravic v državi, vključno z obiski Belorusije, pa tudi z Odborom proti mučenju in Odborom za človekove pravice, da bi izvedli že dolgo potrebne reforme za zaščito človekovih pravic, okrepili demokracijo in obravnavali vprašanje mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja pridržanih oseb v Belorusiji;

| (bd) | naj obsodijo nadaljevanje izvajanja smrtne kazni v Belorusiji in še naprej sodelujejo z beloruskimi oblastmi, da bi dosegli moratorij kot prvi korak na poti k trajni odpravi smrtne kazni, do takrat pa naj si prizadevajo za učinkovito pravico do pritožbe proti smrtni kazni; naj spodbujajo okrepitev javne razprave o odpravi smrtni kazni, da se utre pot morebitnemu referendumu o tem vprašanju; |
| --- | --- |

(bd)

naj obsodijo nadaljevanje izvajanja smrtne kazni v Belorusiji in še naprej sodelujejo z beloruskimi oblastmi, da bi dosegli moratorij kot prvi korak na poti k trajni odpravi smrtne kazni, do takrat pa naj si prizadevajo za učinkovito pravico do pritožbe proti smrtni kazni; naj spodbujajo okrepitev javne razprave o odpravi smrtni kazni, da se utre pot morebitnemu referendumu o tem vprašanju;

| (be) | naj obsodijo nenehno ustrahovanje in preganjanje zagovornikov človekovih pravic, opozicijskih akterjev, vključno z morebitnimi predsedniškimi kandidati, njihovih podpornikov in družinskih članov, miroljubnih protestnikov, aktivistov civilne družbe, opazovalcev volitev, zagovornikov okoljskih pravic, verskih voditeljev športnikov, študentov in raziskovalcev ter neodvisnih novinarjev in blogerjev, zlasti ko gre za taktiko izginotja in visokih kazni, ki jo uporabljajo oblasti; naj pozovejo Belorusijo, naj preneha represijo in tem ljudem zagotovi, da bodo lahko svoje dejavnosti opravljali brez strahu pred povračilnimi ukrepi in brez vsakršnih omejitev; naj obsodijo utišanje in zastraševanje zdravnikov, zdravstvenih delavcev in drugih, ki so javno spregovorili o širjenju bolezni COVID-19 v Belorusiji in opozarjali pred njim; |
| --- | --- |

(be)

naj obsodijo nenehno ustrahovanje in preganjanje zagovornikov človekovih pravic, opozicijskih akterjev, vključno z morebitnimi predsedniškimi kandidati, njihovih podpornikov in družinskih članov, miroljubnih protestnikov, aktivistov civilne družbe, opazovalcev volitev, zagovornikov okoljskih pravic, verskih voditeljev športnikov, študentov in raziskovalcev ter neodvisnih novinarjev in blogerjev, zlasti ko gre za taktiko izginotja in visokih kazni, ki jo uporabljajo oblasti; naj pozovejo Belorusijo, naj preneha represijo in tem ljudem zagotovi, da bodo lahko svoje dejavnosti opravljali brez strahu pred povračilnimi ukrepi in brez vsakršnih omejitev; naj obsodijo utišanje in zastraševanje zdravnikov, zdravstvenih delavcev in drugih, ki so javno spregovorili o širjenju bolezni COVID-19 v Belorusiji in opozarjali pred njim;

| (bf) | naj opozorijo na poskuse prekinitve in omejitve delovanja ter utišanja poročanja članov centra za človekove pravice Vjasna, zlasti Aleksandra Burakova, Alesa Burakova, Ramana Kisljaka, Vladimira Vjaličkina, Alene Masljukove, Andreja Mjadzvedzeva in Sergeja Lacinskega, ter pozovejo, naj se te osebe in njihove družinske člane preneha pridrževati, preganjati in ustrahovati; |
| --- | --- |

(bf)

naj opozorijo na poskuse prekinitve in omejitve delovanja ter utišanja poročanja članov centra za človekove pravice Vjasna, zlasti Aleksandra Burakova, Alesa Burakova, Ramana Kisljaka, Vladimira Vjaličkina, Alene Masljukove, Andreja Mjadzvedzeva in Sergeja Lacinskega, ter pozovejo, naj se te osebe in njihove družinske člane preneha pridrževati, preganjati in ustrahovati;

| (bg) | naj priznajo grozljiv vpliv represije na civilno družbo in pomembno vlogo zagovornikov človekovih pravic pri zagotavljanju neodvisnega spremljanja, zlasti med volitvami; |
| --- | --- |

(bg)

naj priznajo grozljiv vpliv represije na civilno družbo in pomembno vlogo zagovornikov človekovih pravic pri zagotavljanju neodvisnega spremljanja, zlasti med volitvami;

| (bh) | naj obsodijo prizadevanja beloruskega režima, da bi Belorusom, ki so kritični do njega, na primer voditelju beloruske katoliške cerkve nadškofu Tadevušu Kandruseviču, pa tudi neodvisnim novinarjem, delavcem na področju človekovih pravic in predstavnikom mednarodne skupnosti, vključno s poslanci Evropskega parlamenta, preprečil vstop v državo; |
| --- | --- |

(bh)

naj obsodijo prizadevanja beloruskega režima, da bi Belorusom, ki so kritični do njega, na primer voditelju beloruske katoliške cerkve nadškofu Tadevušu Kandruseviču, pa tudi neodvisnim novinarjem, delavcem na področju človekovih pravic in predstavnikom mednarodne skupnosti, vključno s poslanci Evropskega parlamenta, preprečil vstop v državo;

| (bi) | naj v državah članicah EU pripravijo jasen postopek in zmogljivosti za pospešeno obravnavo in izdajanje schengenskih vizumov ter vzpostavitev humanitarnega koridorja za tiste beloruske državljane, ki bodo nujno potrebovali zdravstveno pomoč ali iz političnih razlogov iskali zavetišče; |
| --- | --- |

(bi)

naj v državah članicah EU pripravijo jasen postopek in zmogljivosti za pospešeno obravnavo in izdajanje schengenskih vizumov ter vzpostavitev humanitarnega koridorja za tiste beloruske državljane, ki bodo nujno potrebovali zdravstveno pomoč ali iz političnih razlogov iskali zavetišče;

| (bj) | naj obsodijo nenehno diskriminacijo in stigmatizacijo invalidov, oseb z virusom HIV, manjšin, oseb LGBTQI in družin pridržanih po vsej Belorusiji ter pozovejo k ustanovitvi neodvisnega nacionalnega organa za človekove pravice, pripravi novega akcijskega načrta za človekove pravice in sprejetju celovite protidiskriminacijske zakonodaje; |
| --- | --- |

(bj)

naj obsodijo nenehno diskriminacijo in stigmatizacijo invalidov, oseb z virusom HIV, manjšin, oseb LGBTQI in družin pridržanih po vsej Belorusiji ter pozovejo k ustanovitvi neodvisnega nacionalnega organa za človekove pravice, pripravi novega akcijskega načrta za človekove pravice in sprejetju celovite protidiskriminacijske zakonodaje;

| (bk) | naj poudarijo, da je Belorusija ratificirala Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, v skladu s katerim mora državna zakonodaja vsem ljudem zagotavljati enako in učinkovito zaščito pred diskriminacijo na vseh podlagah: na podlagi rase, barve kože, spola, jezika, vere, političnih ali drugih prepričanj, nacionalnega ali socialnega porekla, premoženjskega stanja ter rojstva in drugih okoliščin; naj izrazijo zaskrbljenost, ker vladni uradniki, sodniki, tožilci in odvetniki pakt še vedno le slabo poznajo; naj pozovejo beloruske oblasti, naj izboljšajo izobraževalni sistem in v medijih širijo informacije, namenjene vzpostavljanju strpnega odnosa do ranljivih skupin; |
| --- | --- |

(bk)

naj poudarijo, da je Belorusija ratificirala Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah, v skladu s katerim mora državna zakonodaja vsem ljudem zagotavljati enako in učinkovito zaščito pred diskriminacijo na vseh podlagah: na podlagi rase, barve kože, spola, jezika, vere, političnih ali drugih prepričanj, nacionalnega ali socialnega porekla, premoženjskega stanja ter rojstva in drugih okoliščin; naj izrazijo zaskrbljenost, ker vladni uradniki, sodniki, tožilci in odvetniki pakt še vedno le slabo poznajo; naj pozovejo beloruske oblasti, naj izboljšajo izobraževalni sistem in v medijih širijo informacije, namenjene vzpostavljanju strpnega odnosa do ranljivih skupin;

| (bl) | naj pozovejo k ukrepom za učinkovit boj proti vztrajnemu določanju stereotipov in diskriminaciji zoper ženske, pri čemer bi bilo treba med drugim izboljšati njihovo delovno okolje, jim omogočiti dostop do vseh zaposlitvenih sektorjev, zmanjšati razliko v plačah med spoloma ter spodbujati politično udejstvovanje žensk; naj vključujejo načelo enakosti spolov v odnose EU z Belorusijo; |
| --- | --- |

(bl)

naj pozovejo k ukrepom za učinkovit boj proti vztrajnemu določanju stereotipov in diskriminaciji zoper ženske, pri čemer bi bilo treba med drugim izboljšati njihovo delovno okolje, jim omogočiti dostop do vseh zaposlitvenih sektorjev, zmanjšati razliko v plačah med spoloma ter spodbujati politično udejstvovanje žensk; naj vključujejo načelo enakosti spolov v odnose EU z Belorusijo;

| (bm) | naj poudarijo vprašanje diskriminacije govorcev beloruščine v Belorusiji ter podprejo pobude, namenjene spodbujanju širše uporabe beloruščine v šolskem, javnem in kulturnem življenju ter medijih; |
| --- | --- |

(bm)

naj poudarijo vprašanje diskriminacije govorcev beloruščine v Belorusiji ter podprejo pobude, namenjene spodbujanju širše uporabe beloruščine v šolskem, javnem in kulturnem življenju ter medijih;

| (bn) | naj obsodijo razširjenost prisilnega dela, ki je nesorazmerno usmerjeno v ranljive kategorije ljudi, vključno z zaposlenimi v državnih podjetjih in upravah, študenti, ljudmi, zaprtimi v tako imenovanih centrih za delovno terapijo, zaporniki in vojaškimi obvezniki; naj pozovejo Belorusijo, naj prekliče vso zakonodajo, ki dopušča prisilno delo, in naj ne sili beloruskega prebivalstva v vsakoletni dan delovnih akcij; |
| --- | --- |

(bn)

naj obsodijo razširjenost prisilnega dela, ki je nesorazmerno usmerjeno v ranljive kategorije ljudi, vključno z zaposlenimi v državnih podjetjih in upravah, študenti, ljudmi, zaprtimi v tako imenovanih centrih za delovno terapijo, zaporniki in vojaškimi obvezniki; naj pozovejo Belorusijo, naj prekliče vso zakonodajo, ki dopušča prisilno delo, in naj ne sili beloruskega prebivalstva v vsakoletni dan delovnih akcij;

| (bo) | naj obravnavajo vprašanje nesorazmernih kazni v pravnem sistemu Belorusije, zlasti člen 328 kazenskega zakonika, v skladu s katerim so mladoletniki za nenasilna kazniva dejanja, povezana z drogami, kaznovani z nesorazmerno dolgimi zapornimi kaznimi; |
| --- | --- |

(bo)

naj obravnavajo vprašanje nesorazmernih kazni v pravnem sistemu Belorusije, zlasti člen 328 kazenskega zakonika, v skladu s katerim so mladoletniki za nenasilna kazniva dejanja, povezana z drogami, kaznovani z nesorazmerno dolgimi zapornimi kaznimi;

| (bp) | naj spodbujajo nadaljevanje dialoga o človekovih pravicah med EU in Belorusijo, vendar vztrajajo, da njegova resnična uporabnost ne izhaja le iz institucionalnih stikov, temveč tudi iz merljivega napredka, ki po navedbah sodelujočih beloruskih organizacij civilne družbe ni bil dosežen; |
| --- | --- |

(bp)

naj spodbujajo nadaljevanje dialoga o človekovih pravicah med EU in Belorusijo, vendar vztrajajo, da njegova resnična uporabnost ne izhaja le iz institucionalnih stikov, temveč tudi iz merljivega napredka, ki po navedbah sodelujočih beloruskih organizacij civilne družbe ni bil dosežen;

| (bq) | naj spremljajo razmere na področju svobode medijev v Belorusiji ter podpirajo neodvisne medijske hiše, blogerje in novinarje, vključno s tistimi, ki kot samostojni zunanji sodelavci delajo z neregistriranimi tujimi mediji, pa tudi medije s sedežem na Poljskem, kot so Belsat TV, European Radio for Belarus in Radio Racja, ter vzpostavijo varno delovno okolje zanje, saj so pomemben vir informacij tako za Belorusijo kot tudi o njej in zagotavljajo nujno potreben kanal za alternativna mnenja; |
| --- | --- |

(bq)

naj spremljajo razmere na področju svobode medijev v Belorusiji ter podpirajo neodvisne medijske hiše, blogerje in novinarje, vključno s tistimi, ki kot samostojni zunanji sodelavci delajo z neregistriranimi tujimi mediji, pa tudi medije s sedežem na Poljskem, kot so Belsat TV, European Radio for Belarus in Radio Racja, ter vzpostavijo varno delovno okolje zanje, saj so pomemben vir informacij tako za Belorusijo kot tudi o njej in zagotavljajo nujno potreben kanal za alternativna mnenja;

| (br) | naj ostro obsodijo omejevanje spleta in medijev, cestne zapore ter ustrahovanje novinarjev in množično razveljavljanje akreditacij, ki se izvajajo, da bi ustavili tok informacij o razmerah v državi, pa tudi preprečevanje dostopa mednarodnim medijem, poslancem in članom vlade demokratičnih skupnosti do Belorusije; |
| --- | --- |

(br)

naj ostro obsodijo omejevanje spleta in medijev, cestne zapore ter ustrahovanje novinarjev in množično razveljavljanje akreditacij, ki se izvajajo, da bi ustavili tok informacij o razmerah v državi, pa tudi preprečevanje dostopa mednarodnim medijem, poslancem in članom vlade demokratičnih skupnosti do Belorusije;

| (bs) | naj obsodijo odločitev beloruskega ministrstva za zunanje zadeve, ki je preklicalo akreditacije vsem novinarjem, ki za tuje medijske organizacije poročajo o protestih v državi, pri tem pa se sklicevalo na posodobitev akreditacijskih postopkov; |
| --- | --- |

(bs)

naj obsodijo odločitev beloruskega ministrstva za zunanje zadeve, ki je preklicalo akreditacije vsem novinarjem, ki za tuje medijske organizacije poročajo o protestih v državi, pri tem pa se sklicevalo na posodobitev akreditacijskih postopkov;

| (bt) | naj pozdravijo delovanje novinarjev in zaposlenih v javnih medijih, ki so kljub zatiranju in grožnjam ostali zvesti novinarski etiki ter še naprej podpirali demokratično opozicijo in so jih zato odpustili; naj priznajo delo neodvisnih medijev, vključno z mediji Charter 97, Belsat TV, Radio Svoboda in drugimi; naj uporabijo Evropsko ustanovo za demokracijo in druge instrumente, da bi podprli te medije in novinarje, nad katerimi režim izvaja represijo; |
| --- | --- |

(bt)

naj pozdravijo delovanje novinarjev in zaposlenih v javnih medijih, ki so kljub zatiranju in grožnjam ostali zvesti novinarski etiki ter še naprej podpirali demokratično opozicijo in so jih zato odpustili; naj priznajo delo neodvisnih medijev, vključno z mediji Charter 97, Belsat TV, Radio Svoboda in drugimi; naj uporabijo Evropsko ustanovo za demokracijo in druge instrumente, da bi podprli te medije in novinarje, nad katerimi režim izvaja represijo;

| (bu) | naj se odločno zoperstavijo propagandnim zgodbam in dezinformacijam, ki jih širijo beloruski državni mediji, ki EU in njene države članice obtožujejo, da naj bi se vmešavale v potekajoče procese v Belorusiji in domnevno ogrožale ozemeljsko celovitost države, pa tudi vsem hibridnim grožnjam tretjih akterjev; naj pozovejo k umiku domnevnih „novinarjev“, ki jih je poslala Rusija, da bi nadomestili zaposlene, ki so odstopili z beloruskih televizijskih postaj v državni lasti; |
| --- | --- |

(bu)

naj se odločno zoperstavijo propagandnim zgodbam in dezinformacijam, ki jih širijo beloruski državni mediji, ki EU in njene države članice obtožujejo, da naj bi se vmešavale v potekajoče procese v Belorusiji in domnevno ogrožale ozemeljsko celovitost države, pa tudi vsem hibridnim grožnjam tretjih akterjev; naj pozovejo k umiku domnevnih „novinarjev“, ki jih je poslala Rusija, da bi nadomestili zaposlene, ki so odstopili z beloruskih televizijskih postaj v državni lasti;

Gospodarsko in sektorsko sodelovanje

| (bv) | naj opozorijo Belorusijo, da je EU njena druga največja trgovinska partnerica in da bi okrepitev gospodarskih odnosov lahko privedla do prepotrebnega ravnotežja za zunanjo izmenjavo Belorusije, ki je še vedno močno odvisna od Rusije in Evrazijske gospodarske unije; |
| --- | --- |

(bv)

naj opozorijo Belorusijo, da je EU njena druga največja trgovinska partnerica in da bi okrepitev gospodarskih odnosov lahko privedla do prepotrebnega ravnotežja za zunanjo izmenjavo Belorusije, ki je še vedno močno odvisna od Rusije in Evrazijske gospodarske unije;

| (bw) | naj poudarijo, kako pomembno je, da se nadaljuje proces pristopa Belorusije k Svetovni trgovinski organizaciji (STO), saj bo spodbudil posodobitev in diverzifikacijo gospodarstva, prispeval k vzpostavitvi stabilnejšega poslovnega okolja v državi ter olajšal na pravilih temelječo trgovino z EU; |
| --- | --- |

(bw)

naj poudarijo, kako pomembno je, da se nadaljuje proces pristopa Belorusije k Svetovni trgovinski organizaciji (STO), saj bo spodbudil posodobitev in diverzifikacijo gospodarstva, prispeval k vzpostavitvi stabilnejšega poslovnega okolja v državi ter olajšal na pravilih temelječo trgovino z EU;

| (bx) | naj upoštevajo, da je Lukašenku po volitvah prvi čestital predsednik Kitajske; naj izrazijo zaskrbljenost zaradi vse večjih naložb Kitajske v strateško infrastrukturo in opozorijo, da bi lahko to povzročilo odvisnost Belorusije; |
| --- | --- |

(bx)

naj upoštevajo, da je Lukašenku po volitvah prvi čestital predsednik Kitajske; naj izrazijo zaskrbljenost zaradi vse večjih naložb Kitajske v strateško infrastrukturo in opozorijo, da bi lahko to povzročilo odvisnost Belorusije;

| (by) | naj upoštevajo, da belorusko gospodarstvo stagnira in več kot petina beloruskih prebivalcev živi v popolni revščini, zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, pa se bo ta delež najbrž še povečal; naj opomnijo, da minimalna mesečna plača v Belorusiji znaša 375 beloruskih rubljev ali 137 EUR in da se država sooča z demografsko krizo, saj se delež delovno sposobnega prebivalstva zmanjšuje oziroma se to prebivalstvo množično izseljuje iz države; |
| --- | --- |

(by)

naj upoštevajo, da belorusko gospodarstvo stagnira in več kot petina beloruskih prebivalcev živi v popolni revščini, zaradi krize, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, pa se bo ta delež najbrž še povečal; naj opomnijo, da minimalna mesečna plača v Belorusiji znaša 375 beloruskih rubljev ali 137 EUR in da se država sooča z demografsko krizo, saj se delež delovno sposobnega prebivalstva zmanjšuje oziroma se to prebivalstvo množično izseljuje iz države;

| (bz) | naj opozorijo na škodljive posledice, ki jih ima za belorusko gospodarstvo dejstvo, da režim ne želi začeti dialoga s prebivalci, predvsem pa nenehne stavke v državnih podjetjih po vsej državi, stavke učiteljev ter socialnih in kulturnih delavcev; naj opomnijo tudi na uničujoče posledice za sektor IT, ki se morda ne bo vrnil na prejšnjo raven; |
| --- | --- |

(bz)

naj opozorijo na škodljive posledice, ki jih ima za belorusko gospodarstvo dejstvo, da režim ne želi začeti dialoga s prebivalci, predvsem pa nenehne stavke v državnih podjetjih po vsej državi, stavke učiteljev ter socialnih in kulturnih delavcev; naj opomnijo tudi na uničujoče posledice za sektor IT, ki se morda ne bo vrnil na prejšnjo raven;

| (ca) | naj izrazijo obžalovanje, ker beloruske oblasti niso pripravljene upoštevati priporočil mednarodnih finančnih institucij, kot sta Svetovna banka in MDS, ter izvesti reform, s katerimi bi zmanjšali veliko število državnih podjetij, reformirali poslovni sektor, spodbudili podjetništvo, podprli mala in srednja podjetja, zmanjšali javni dolg, prenesli realistične življenjske stroške na prebivalce in izboljšali razmere na trgu dela; |
| --- | --- |

(ca)

naj izrazijo obžalovanje, ker beloruske oblasti niso pripravljene upoštevati priporočil mednarodnih finančnih institucij, kot sta Svetovna banka in MDS, ter izvesti reform, s katerimi bi zmanjšali veliko število državnih podjetij, reformirali poslovni sektor, spodbudili podjetništvo, podprli mala in srednja podjetja, zmanjšali javni dolg, prenesli realistične življenjske stroške na prebivalce in izboljšali razmere na trgu dela;

| (cb) | naj izrazijo zaskrbljenost zaradi državnih uredb, ki so škodljive za zasebni sektor, zlasti zaradi zahteve, da minimalna plača ne sme biti nižja od povprečne plače v desetih najuspešnejših državnih podjetjih; |
| --- | --- |

(cb)

naj izrazijo zaskrbljenost zaradi državnih uredb, ki so škodljive za zasebni sektor, zlasti zaradi zahteve, da minimalna plača ne sme biti nižja od povprečne plače v desetih najuspešnejših državnih podjetjih;

| (cc) | naj izrazijo zaskrbljenost zaradi razširjene sistemske korupcije velikega obsega v beloruskih javnih institucijah in državnih podjetjih, spodbujajo in podpirajo protikorupcijske preiskave in informacijske kampanje, izrazijo zaskrbljenost zaradi nadlegovanja in pregona novinarjev, ki poročajo o primerih korupcije, ter vztrajajo, da je treba zagotoviti varno okolje za preiskovalne novinarje in žvižgače; |
| --- | --- |

(cc)

naj izrazijo zaskrbljenost zaradi razširjene sistemske korupcije velikega obsega v beloruskih javnih institucijah in državnih podjetjih, spodbujajo in podpirajo protikorupcijske preiskave in informacijske kampanje, izrazijo zaskrbljenost zaradi nadlegovanja in pregona novinarjev, ki poročajo o primerih korupcije, ter vztrajajo, da je treba zagotoviti varno okolje za preiskovalne novinarje in žvižgače;

| (cd) | naj vztrajajo, da je treba temeljito preiskati finančne tokove družine Aleksandra Lukašenka in njegovih sodelavcev, vključno z dejavnostmi beloruskih državnih podjetij na offshore območjih, pa tudi korupcijske sheme beloruskih podjetij; |
| --- | --- |

(cd)

naj vztrajajo, da je treba temeljito preiskati finančne tokove družine Aleksandra Lukašenka in njegovih sodelavcev, vključno z dejavnostmi beloruskih državnih podjetij na offshore območjih, pa tudi korupcijske sheme beloruskih podjetij;

| (ce) | naj pozdravijo in spodbujajo energetsko diverzifikacijo Belorusije, s čimer bi zmanjšali njeno odvisnost od Rusije prek uvoza nafte in plina iz novih dobaviteljic, tudi prek ozemlja EU; naj spodbujajo tudi izboljšanje okoljske trajnosti in razvoj alternativnih virov energije; |
| --- | --- |

(ce)

naj pozdravijo in spodbujajo energetsko diverzifikacijo Belorusije, s čimer bi zmanjšali njeno odvisnost od Rusije prek uvoza nafte in plina iz novih dobaviteljic, tudi prek ozemlja EU; naj spodbujajo tudi izboljšanje okoljske trajnosti in razvoj alternativnih virov energije;

| (cf) | naj poudarijo pomen, ki ga EU pripisuje boju proti podnebnim spremembam, zlasti z izvajanjem evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma iz leta 2015, in spodbujajo Belorusijo, naj okrepi sodelovanje z EU v zvezi z okoljskimi vprašanji, da bi dosegla zeleno preobrazbo, energijsko učinkovitost, trajnostnost in podnebno nevtralnost ter izkoristila priložnosti, ki jih ponuja vzhodnoevropsko partnerstvo za energijsko učinkovitost in okolje, obenem pa naj vztrajajo, da je treba opustiti nadlegovanje okoljskih aktivistov; naj pozovejo Belorusijo, naj okrepi prizadevanja za boj proti podnebnim spremembam in začne vključevati podnebne ukrepe na vseh področjih oblikovanja politik; |
| --- | --- |

(cf)

naj poudarijo pomen, ki ga EU pripisuje boju proti podnebnim spremembam, zlasti z izvajanjem evropskega zelenega dogovora in Pariškega sporazuma iz leta 2015, in spodbujajo Belorusijo, naj okrepi sodelovanje z EU v zvezi z okoljskimi vprašanji, da bi dosegla zeleno preobrazbo, energijsko učinkovitost, trajnostnost in podnebno nevtralnost ter izkoristila priložnosti, ki jih ponuja vzhodnoevropsko partnerstvo za energijsko učinkovitost in okolje, obenem pa naj vztrajajo, da je treba opustiti nadlegovanje okoljskih aktivistov; naj pozovejo Belorusijo, naj okrepi prizadevanja za boj proti podnebnim spremembam in začne vključevati podnebne ukrepe na vseh področjih oblikovanja politik;

| (cg) | naj poudarijo pobude v okviru okoljskega partnerstva severne dimenzije, ki so namenjene boju proti najbolj kritičnim okoljskim težavam na tem območju; |
| --- | --- |

(cg)

naj poudarijo pobude v okviru okoljskega partnerstva severne dimenzije, ki so namenjene boju proti najbolj kritičnim okoljskim težavam na tem območju;

Medosebni stiki

| (ch) | naj vztrajajo, da je EU zainteresirana za najširše možne stike med ljudmi, kar je najboljši način za zbliževanje med EU in Belorusijo, pa tudi za spodbujanje vzajemnega razumevanja in izmenjavo dobrih praks; naj spodbujajo programe izmenjav z dokazanimi rezultati, kot je program mobilnosti za ciljne medosebne stike (MOST), in ponovno poudarijo, da je sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov oprijemljiv rezultat te politike; |
| --- | --- |

(ch)

naj vztrajajo, da je EU zainteresirana za najširše možne stike med ljudmi, kar je najboljši način za zbliževanje med EU in Belorusijo, pa tudi za spodbujanje vzajemnega razumevanja in izmenjavo dobrih praks; naj spodbujajo programe izmenjav z dokazanimi rezultati, kot je program mobilnosti za ciljne medosebne stike (MOST), in ponovno poudarijo, da je sporazum o poenostavitvi vizumskih postopkov oprijemljiv rezultat te politike;

| (ci) | naj pozdravijo napredek pri izvajanju partnerstva za mobilnost ter sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu, ki so del varnega in dobro upravljanega okolja, ki omogoča mobilnost med EU in Belorusijo; |
| --- | --- |

(ci)

naj pozdravijo napredek pri izvajanju partnerstva za mobilnost ter sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu, ki so del varnega in dobro upravljanega okolja, ki omogoča mobilnost med EU in Belorusijo;

| (cj) | naj priznajo in izkoristijo dejstvo, da so beloruski državljani zaradi vse večje mobilnosti med EU in Belorusijo bolj izpostavljeni evropskim vrednotam in podpori demokratične preobrazbe; |
| --- | --- |

(cj)

naj priznajo in izkoristijo dejstvo, da so beloruski državljani zaradi vse večje mobilnosti med EU in Belorusijo bolj izpostavljeni evropskim vrednotam in podpori demokratične preobrazbe;

| (ck) | naj proučijo možnost brezvizumskega potovanja za beloruske prebivalce, da bi preprečili beloruskim oblastem, da z nedemokratični načeli onemogočajo stike med ljudmi in jih izkoriščajo za talce; |
| --- | --- |

(ck)

naj proučijo možnost brezvizumskega potovanja za beloruske prebivalce, da bi preprečili beloruskim oblastem, da z nedemokratični načeli onemogočajo stike med ljudmi in jih izkoriščajo za talce;

| (cl) | naj podprejo čezmejno sodelovanje in pretok med Belorusijo in sosednjimi državami članicami EU, zlasti naj spodbujajo beloruske oblasti k uvedbi režima obmejnega prometa z Litvo, ki bi koristil vsem, ki na obeh straneh živijo do 50 kilometrov od mejne črte; |
| --- | --- |

(cl)

naj podprejo čezmejno sodelovanje in pretok med Belorusijo in sosednjimi državami članicami EU, zlasti naj spodbujajo beloruske oblasti k uvedbi režima obmejnega prometa z Litvo, ki bi koristil vsem, ki na obeh straneh živijo do 50 kilometrov od mejne črte;

| (cm) | naj priznajo vlogo beloruske diaspore pri demokratičnem prebujanju Belorusije in njene pripadnike v državah članicah EU kot pomembne akterje vključijo v nacionalni dialog v Belorusiji; |
| --- | --- |

(cm)

naj priznajo vlogo beloruske diaspore pri demokratičnem prebujanju Belorusije in njene pripadnike v državah članicah EU kot pomembne akterje vključijo v nacionalni dialog v Belorusiji;

| (cn) | naj podprejo sodelovanje na področju kulture s programi, kot je Ustvarjalna Evropa, in zlasti s projekti, namenjenimi spodbujanju ustvarjalnosti, v katere so vključene organizacije civilne družbe in pobude na lokalni ravni; naj spodbujajo in mobilizirajo evropsko solidarnost z belorusko družbo prek kulturnih izrazov; |
| --- | --- |

(cn)

naj podprejo sodelovanje na področju kulture s programi, kot je Ustvarjalna Evropa, in zlasti s projekti, namenjenimi spodbujanju ustvarjalnosti, v katere so vključene organizacije civilne družbe in pobude na lokalni ravni; naj spodbujajo in mobilizirajo evropsko solidarnost z belorusko družbo prek kulturnih izrazov;

| (co) | naj okrepijo prizadevanja, da bi mladim v Belorusiji prek napredka pri izvajanju bolonjskega procesa in povečane akademske mobilnosti zagotovili kakovostnejše izobraževanje ter v okviru programa Erasmus + ponudili več priložnosti za študij v EU, saj bi bilo mogoče s tem dejansko in dolgoročno pomagati pri spremembi miselnosti v Belorusiji in v regijo prenesti evropske vrednote; |
| --- | --- |

(co)

naj okrepijo prizadevanja, da bi mladim v Belorusiji prek napredka pri izvajanju bolonjskega procesa in povečane akademske mobilnosti zagotovili kakovostnejše izobraževanje ter v okviru programa Erasmus + ponudili več priložnosti za študij v EU, saj bi bilo mogoče s tem dejansko in dolgoročno pomagati pri spremembi miselnosti v Belorusiji in v regijo prenesti evropske vrednote;

| (cp) | naj podprejo mlade Beloruse, ki bodo zaradi udeležbe na vsedržavnih protestih prikrajšani za izobraževanje v Belorusiji, in jim zagotovijo štipendije za študij na izobraževalnih ustanovah v državah članicah EU; |
| --- | --- |

(cp)

naj podprejo mlade Beloruse, ki bodo zaradi udeležbe na vsedržavnih protestih prikrajšani za izobraževanje v Belorusiji, in jim zagotovijo štipendije za študij na izobraževalnih ustanovah v državah članicah EU;

| (cq) | naj ohranijo finančno podporo EU za Evropsko univerzo za humanistične vede v Vilni, ki je beloruska univerza v izgnanstvu; |
| --- | --- |

(cq)

naj ohranijo finančno podporo EU za Evropsko univerzo za humanistične vede v Vilni, ki je beloruska univerza v izgnanstvu;

| (cr) | naj zagotovijo štipendije za akademike, ki so zaradi udeležbe na protestih izgubili učiteljsko ali raziskovalno zaposlitev; |
| --- | --- |

(cr)

naj zagotovijo štipendije za akademike, ki so zaradi udeležbe na protestih izgubili učiteljsko ali raziskovalno zaposlitev;

| (cs) | naj zagotovijo nujno humanitarno pomoč, vključno z vizumi za schengensko območje in štipendijami, športnikom in njihovim družinskim članom, ki so prikrajšani za dohodek zaradi svojih političnih stališč in morajo prenašati fizično in psihično represijo Lukašenkovega režima; |
| --- | --- |

(cs)

naj zagotovijo nujno humanitarno pomoč, vključno z vizumi za schengensko območje in štipendijami, športnikom in njihovim družinskim članom, ki so prikrajšani za dohodek zaradi svojih političnih stališč in morajo prenašati fizično in psihično represijo Lukašenkovega režima;

| (ct) | naj podpirajo izobraževalne programe za poklicno preusmeritev beloruskih javnih uslužbencev, ki so bili odpuščeni ali so prostovoljno zapustili javni sektor; |
| --- | --- |

(ct)

naj podpirajo izobraževalne programe za poklicno preusmeritev beloruskih javnih uslužbencev, ki so bili odpuščeni ali so prostovoljno zapustili javni sektor;

| (cu) | naj podprejo digitalizacijo izobraževanja po izbruhu pandemije COVID-19 v Belorusiji; |
| --- | --- |

(cu)

naj podprejo digitalizacijo izobraževanja po izbruhu pandemije COVID-19 v Belorusiji;

| (cv) | naj priznajo, da številni glasovi demokratične revolucije, ki poteka v Belorusiji, pripadajo diplomirancem univerz v državah članicah EU ter udeležencem v različnih programih s podporo EU, namenjenim izboljšanju poklicnih kvalifikacij in omogočanju poklicnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(cv)

naj priznajo, da številni glasovi demokratične revolucije, ki poteka v Belorusiji, pripadajo diplomirancem univerz v državah članicah EU ter udeležencem v različnih programih s podporo EU, namenjenim izboljšanju poklicnih kvalifikacij in omogočanju poklicnih dejavnosti;

| (cw) | naj spodbujajo znanstveno skupnost Belorusije, da bi okrepila sodelovanje s svojimi evropskimi kolegi in v celoti izkoristila program Obzorje Evropa; |
| --- | --- |

(cw)

naj spodbujajo znanstveno skupnost Belorusije, da bi okrepila sodelovanje s svojimi evropskimi kolegi in v celoti izkoristila program Obzorje Evropa;

| (cx) | naj okrepijo programe za podporo demokraciji in strateško komuniciranje ter podprejo obsežnejše nagovarjanje lokalnih skupnosti, ki bo preseglo tradicionalne proevropske podpornike; |
| --- | --- |

(cx)

naj okrepijo programe za podporo demokraciji in strateško komuniciranje ter podprejo obsežnejše nagovarjanje lokalnih skupnosti, ki bo preseglo tradicionalne proevropske podpornike;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to priporočilo Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 181, 9.6.2020, str. 3.

(2)  UL L 180, 9.6.2020, str. 3.

(3)  UL C 224, 27.6.2018, str. 135.

(4)  UL C 298, 23.8.2018, str. 60.

(5)  UL C 390, 18.11.2019, str. 100.

(6)  UL C 11, 13.1.2020, str. 18.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0231.

(8)  UL L 134, 20.5.2006, str. 1.

---

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/240 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/240

---

P9_TA(2020)0281

Priporočilo podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku in Svetu v zvezi s pripravo desetega postopka pregleda Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT), nadzorom nad jedrskim orožjem in možnostmi jedrskega razoroževanja

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2020 Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko v zvezi s pripravo desetega postopka pregleda Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT), nadzorom nad jedrskim orožjem in možnostmi jedrskega razoroževanja (2020/2004(INI))

(2021/C 404/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o prihodnosti pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega in vplivu na EU (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o prihodnosti pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega in vplivu na EU (1),

| — | ob upoštevanju skupnega stališča Sveta z dne 13. aprila 2000 o pregledni konferenci pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT) (2) in z dne 25. aprila 2005 o Konferenci za pregled pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta z dne 13. aprila 2000 o pregledni konferenci pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT) (2) in z dne 25. aprila 2005 o Konferenci za pregled pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (3),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/212/SZVP z dne 29. marca 2010 o stališču Evropske unije na pregledni konferenci pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja za leto 2010 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/212/SZVP z dne 29. marca 2010 o stališču Evropske unije na pregledni konferenci pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja za leto 2010 (4),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. aprila 2015 o deveti pregledni konferenci pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 20. aprila 2015 o deveti pregledni konferenci pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja,

| — | ob upoštevanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, sprejete 12. decembra 2003, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, sprejete 12. decembra 2003,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 4. februarja 2019 o Iranu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 4. februarja 2019 o Iranu,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/615 z dne 15. aprila 2019 o podpori Unije pripravam na pregledno konferenco pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/615 z dne 15. aprila 2019 o podpori Unije pripravam na pregledno konferenco pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 2020 (5),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/938 z dne 6. junija 2019 o podpori procesu krepitve zaupanja kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (SZVP) 2019/938 z dne 6. junija 2019 o podpori procesu krepitve zaupanja kot podlagi za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu (6),

| — | ob upoštevanju letnega poročila (2018) o izvajanju strategije Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje z dne 14. junija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila (2018) o izvajanju strategije Evropske unije proti širjenju orožja za množično uničevanje z dne 14. junija 2019,

| — | ob upoštevanju obveznosti na podlagi pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, ki vse države zavezuje, da v dobri veri prenehajo tekmovati v jedrskem oboroževanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obveznosti na podlagi pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, ki vse države zavezuje, da v dobri veri prenehajo tekmovati v jedrskem oboroževanju,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o prepovedi jedrskega orožja, ki so jo Združeni narodi sprejeli 7. julija 2017 in je bila na voljo za podpis 20. septembra 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o prepovedi jedrskega orožja, ki so jo Združeni narodi sprejeli 7. julija 2017 in je bila na voljo za podpis 20. septembra 2017,

| — | ob upoštevanju sporočila, ki ga je leta 2016 sprejela zveza NATO na vrhu v Varšavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila, ki ga je leta 2016 sprejela zveza NATO na vrhu v Varšavi,

| — | ob upoštevanju izjave Severnoatlantskega sveta z dne 20. septembra 2017 o Pogodbi o prepovedi jedrskega orožja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Severnoatlantskega sveta z dne 20. septembra 2017 o Pogodbi o prepovedi jedrskega orožja,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Nata z dne 2. avgusta 2019 o pogodbi o jedrskem orožju srednjega dosega, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Nata z dne 2. avgusta 2019 o pogodbi o jedrskem orožju srednjega dosega,

| — | ob upoštevanju nove pogodbe START, ki so jo podpisale Združene države in Ruska federacija in velja od 5. februarja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nove pogodbe START, ki so jo podpisale Združene države in Ruska federacija in velja od 5. februarja 2011,

| — | ob upoštevanju zaključnega dokumenta pregledne konference pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja iz leta 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključnega dokumenta pregledne konference pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja iz leta 2000,

| — | ob upoštevanju zaključnega dokumenta pregledne konference pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja iz leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključnega dokumenta pregledne konference pogodbenic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja iz leta 2010,

| — | ob upoštevanju neuradnega dokumenta generalnega sekretarja OZN iz leta 2018 o varovanju naše skupne prihodnosti: program za razorožitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neuradnega dokumenta generalnega sekretarja OZN iz leta 2018 o varovanju naše skupne prihodnosti: program za razorožitev,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta o uporabi razorožitvene diplomacije s postopnim pristopom, ki ga je pripravljalnemu odboru za deseto pregledno konferenco Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja predlagala Švedska, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta o uporabi razorožitvene diplomacije s postopnim pristopom, ki ga je pripravljalnemu odboru za deseto pregledno konferenco Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja predlagala Švedska,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta o operacionalizaciji pobude za ustvarjanje okolja za jedrsko razorožitev, ki so ga pripravljalnemu odboru za deseto pregledno konferenco Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja predložile Združene države Amerike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta o operacionalizaciji pobude za ustvarjanje okolja za jedrsko razorožitev, ki so ga pripravljalnemu odboru za deseto pregledno konferenco Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja predložile Združene države Amerike,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta o petdesetletnici Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja: kratka ocena Evropske unije, ki ga je ta predložila pripravljalnemu odboru za deseto pregledno konferenco Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta o petdesetletnici Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja: kratka ocena Evropske unije, ki ga je ta predložila pripravljalnemu odboru za deseto pregledno konferenco Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta o predlogih iz pobude o neširjenju orožja in razorožitvi za večjo preglednost in učinkovitejši postopek pregleda Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, ki so ga pripravljalnemu odboru za deseto pregledno konferenco predložile države članice te pobude (Avstralija, Čile, Filipini, Japonska, Kanada, Mehika, Nemčija, Nizozemska, Poljska, Turčija in Združeni arabski emirati), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta o predlogih iz pobude o neširjenju orožja in razorožitvi za večjo preglednost in učinkovitejši postopek pregleda Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, ki so ga pripravljalnemu odboru za deseto pregledno konferenco predložile države članice te pobude (Avstralija, Čile, Filipini, Japonska, Kanada, Mehika, Nemčija, Nizozemska, Poljska, Turčija in Združeni arabski emirati),

| — | ob upoštevanju skupne izjave generalnega direktorja Mednarodne agencije za atomsko energijo (MAAE) ter podpredsednika Islamske republike Iran in vodje Iranske organizacije za atomsko energijo (AEOI) z dne 26. avgusta 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave generalnega direktorja Mednarodne agencije za atomsko energijo (MAAE) ter podpredsednika Islamske republike Iran in vodje Iranske organizacije za atomsko energijo (AEOI) z dne 26. avgusta 2020,

| — | ob upoštevanju poročil agencije MAAE z dne 20. avgusta 2018, 19. avgusta 2019 in 3. septembra 2020 o izvajanju zaščitnih ukrepov v Demokratični ljudski republiki Koreji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil agencije MAAE z dne 20. avgusta 2018, 19. avgusta 2019 in 3. septembra 2020 o izvajanju zaščitnih ukrepov v Demokratični ljudski republiki Koreji,

| — | ob upoštevanju sporočila Združenih držav Amerike (ZDA) z dne 22. maja 2020 o njeni odstopitvi od pogodbe o odprtem nebu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Združenih držav Amerike (ZDA) z dne 22. maja 2020 o njeni odstopitvi od pogodbe o odprtem nebu,

| — | ob upoštevanju člena 118 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 118 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0020/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0020/2020),

| A. | ker ni dvoma, da je Pogodba o neširjenju jedrskega orožja zadnjih 50 let najpomembnejši mednarodni instrument za regulacijo jedrskega režima; ker je temelj strateške stabilnosti na svetu in nenadomestljiv branik zoper nevarnost širjenja jedrskega orožja; ker je veliko prispevala k zmanjšanju njegovih zalog ter uporabi jedrske energije v miroljubne namene; ker je zrela in praktično uporabna pogodba, ki velja skoraj po vsem svetu in se v veliki meri spoštuje; ker so se države pogodbenice leta 1995 dogovorile, da bodo veljavnost pogodbe podaljšale za nedoločen čas; ker leta 2015 ni prišlo do dogovora o vsebinskem zaključnem dokumentu, zaradi česar je izjemno pomembno, da bo deseta pregledna konferenca uspela; |
| --- | --- |

A.

ker ni dvoma, da je Pogodba o neširjenju jedrskega orožja zadnjih 50 let najpomembnejši mednarodni instrument za regulacijo jedrskega režima; ker je temelj strateške stabilnosti na svetu in nenadomestljiv branik zoper nevarnost širjenja jedrskega orožja; ker je veliko prispevala k zmanjšanju njegovih zalog ter uporabi jedrske energije v miroljubne namene; ker je zrela in praktično uporabna pogodba, ki velja skoraj po vsem svetu in se v veliki meri spoštuje; ker so se države pogodbenice leta 1995 dogovorile, da bodo veljavnost pogodbe podaljšale za nedoločen čas; ker leta 2015 ni prišlo do dogovora o vsebinskem zaključnem dokumentu, zaradi česar je izjemno pomembno, da bo deseta pregledna konferenca uspela;

| B. | ker so se številne države v Evropi, Latinski Ameriki, Afriki, Aziji in Pacifiku na podlagi Pogodba o neširjenju jedrskega orožja od leta 1968 odpovedale jedrskemu orožju; ker je pogodba omogočila miroljuben razvoj jedrske energije; ker so se zaloge jedrskega orožja od hladne vojne na njeni podlagi močno zmanjšale; ker je le nekaj držav naredilo zaloge zunaj te pogodbe; |
| --- | --- |

B.

ker so se številne države v Evropi, Latinski Ameriki, Afriki, Aziji in Pacifiku na podlagi Pogodba o neširjenju jedrskega orožja od leta 1968 odpovedale jedrskemu orožju; ker je pogodba omogočila miroljuben razvoj jedrske energije; ker so se zaloge jedrskega orožja od hladne vojne na njeni podlagi močno zmanjšale; ker je le nekaj držav naredilo zaloge zunaj te pogodbe;

| C. | ker se trije stebri Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja – neširjenje, razorožitev in uporaba jedrske energije v miroljubne namene – medsebojno dopolnjujejo in podpirajo ter so neločljivo povezani; ker je treba sedanje norme v boju proti širjenju jedrskega orožja ohraniti, če želimo v prihodnje doseči napredek pri razoroževanju in popolni odpravi tega orožja; ker je pogodba omogočila vzpostavitev mednarodnega varnostnega sistema; |
| --- | --- |

C.

ker se trije stebri Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja – neširjenje, razorožitev in uporaba jedrske energije v miroljubne namene – medsebojno dopolnjujejo in podpirajo ter so neločljivo povezani; ker je treba sedanje norme v boju proti širjenju jedrskega orožja ohraniti, če želimo v prihodnje doseči napredek pri razoroževanju in popolni odpravi tega orožja; ker je pogodba omogočila vzpostavitev mednarodnega varnostnega sistema;

| D. | ker je cilj rednih preglednih konferenc oceniti, kako se Pogodba o neširjenju jedrskega orožja izvaja, in pripraviti načrt za postopni napredek; ker je postopek pregleda za države pogodbenice priložnost, da enkrat na pet let potrdijo in poostrijo režim neširjenja jedrskega orožja; |
| --- | --- |

D.

ker je cilj rednih preglednih konferenc oceniti, kako se Pogodba o neširjenju jedrskega orožja izvaja, in pripraviti načrt za postopni napredek; ker je postopek pregleda za države pogodbenice priložnost, da enkrat na pet let potrdijo in poostrijo režim neširjenja jedrskega orožja;

| E. | ker je bil končni, na pregledni konferenci leta 2010 sprejeti cilj, da je treba globalni režim neširjenja orožja poostriti, znova potrjen, s tem ko so se države pogodbenice ponovno zavezale temeljnim določbam Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in sprejele akcijski načrt s 64 točkami, ki med drugim obsega posebne načrte za neširjenje jedrskega orožja, razoroževanje in uporabo jedrske energije v miroljubne namene, podprte s konkretnimi in merljivimi ukrepi, ki jih morajo države pogodbenice sprejeti, da bi tri stebre podprle; |
| --- | --- |

E.

ker je bil končni, na pregledni konferenci leta 2010 sprejeti cilj, da je treba globalni režim neširjenja orožja poostriti, znova potrjen, s tem ko so se države pogodbenice ponovno zavezale temeljnim določbam Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in sprejele akcijski načrt s 64 točkami, ki med drugim obsega posebne načrte za neširjenje jedrskega orožja, razoroževanje in uporabo jedrske energije v miroljubne namene, podprte s konkretnimi in merljivimi ukrepi, ki jih morajo države pogodbenice sprejeti, da bi tri stebre podprle;

| F. | ker so se v razdelku o jedrski razorožitvi tudi države pogodbenice, za katere je znano, da imajo jedrsko orožje, prvič zavezale, da bodo pospešile dejanski napredek pri razoroževanju in dokončno uničile zaloge stacioniranega in nestacioniranega jedrskega orožja; ker ukrepi, ki so bili sprejeti v okviru stebra o neširjenju jedrskega orožja, obsegajo širok spekter vprašanj, kot so okrepitev nadzornih ukrepov, podpora Mednarodni agenciji za atomsko energijo (IAEA), fizično varovanje jedrskih materialov, sklenitev in začetek veljavnosti dodatnih protokolov, nadzorni ukrepi za izvoz blaga, povezanega z jedrsko tehnologijo, prenos jedrske tehnologije in jedrski terorizem; |
| --- | --- |

F.

ker so se v razdelku o jedrski razorožitvi tudi države pogodbenice, za katere je znano, da imajo jedrsko orožje, prvič zavezale, da bodo pospešile dejanski napredek pri razoroževanju in dokončno uničile zaloge stacioniranega in nestacioniranega jedrskega orožja; ker ukrepi, ki so bili sprejeti v okviru stebra o neširjenju jedrskega orožja, obsegajo širok spekter vprašanj, kot so okrepitev nadzornih ukrepov, podpora Mednarodni agenciji za atomsko energijo (IAEA), fizično varovanje jedrskih materialov, sklenitev in začetek veljavnosti dodatnih protokolov, nadzorni ukrepi za izvoz blaga, povezanega z jedrsko tehnologijo, prenos jedrske tehnologije in jedrski terorizem;

| G. | ker je načelo preglednosti zaradi jasnih podatkov o obstoječih zalogah jedrskega orožja nepogrešljiv del jedrske razorožitve, ki podpira tudi postopek preverjanja; ker se s preglednostjo krepi zaupanje in ker zagotavlja skupno podlago za dialog, ki je osnovni pogoj za zmanjšanje in končno odpravo jedrskega orožja; ker so poročila svetu guvernerjev IAEA pri izpolnjevanju obveznosti o neširjenju jedrskega orožja, ki jo imajo države brez jedrskega orožja, pomembno orodje za zagotavljanje preglednosti; |
| --- | --- |

G.

ker je načelo preglednosti zaradi jasnih podatkov o obstoječih zalogah jedrskega orožja nepogrešljiv del jedrske razorožitve, ki podpira tudi postopek preverjanja; ker se s preglednostjo krepi zaupanje in ker zagotavlja skupno podlago za dialog, ki je osnovni pogoj za zmanjšanje in končno odpravo jedrskega orožja; ker so poročila svetu guvernerjev IAEA pri izpolnjevanju obveznosti o neširjenju jedrskega orožja, ki jo imajo države brez jedrskega orožja, pomembno orodje za zagotavljanje preglednosti;

| H. | ker imajo države na podlagi določb Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja še vedno pravico uporabljati jedrsko energijo v miroljubne namene in sodelovati pri izmenjavi opreme, materialov ter znanstvenih in tehničnih informacij za miroljubno uporabo jedrske energije, pri čemer imajo prednost države članice brez jedrskega orožja in se ustrezno upoštevajo potrebe držav v razvoju; |
| --- | --- |

H.

ker imajo države na podlagi določb Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja še vedno pravico uporabljati jedrsko energijo v miroljubne namene in sodelovati pri izmenjavi opreme, materialov ter znanstvenih in tehničnih informacij za miroljubno uporabo jedrske energije, pri čemer imajo prednost države članice brez jedrskega orožja in se ustrezno upoštevajo potrebe držav v razvoju;

| I. | ker norma o prepovedi jedrskih poskusov velja tako za steber o neširjenju jedrskega orožja kot tudi za steber o jedrski razorožitvi, s čimer se preprečuje, da bi jedrsko oborožene države poskušale to orožje razvijati in kupovati; ker so se države pogodbenice zavezale, da se bodo do začetka veljavnosti Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov vzdržale jedrskih eksplozij vseh vrst in ne bodo uporabljale novih tehnologij jedrskega orožja; ker so se vse države z jedrskim orožjem zavezale, da bodo Pogodbo o celoviti prepovedi jedrskih poskusov takoj ratificirale; ker so se vse tudi strinjale, da bi bilo treba nemudoma začeti pogajanja o pogodbi o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi, ki bi se uporabljale za jedrsko orožje; |
| --- | --- |

I.

ker norma o prepovedi jedrskih poskusov velja tako za steber o neširjenju jedrskega orožja kot tudi za steber o jedrski razorožitvi, s čimer se preprečuje, da bi jedrsko oborožene države poskušale to orožje razvijati in kupovati; ker so se države pogodbenice zavezale, da se bodo do začetka veljavnosti Pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov vzdržale jedrskih eksplozij vseh vrst in ne bodo uporabljale novih tehnologij jedrskega orožja; ker so se vse države z jedrskim orožjem zavezale, da bodo Pogodbo o celoviti prepovedi jedrskih poskusov takoj ratificirale; ker so se vse tudi strinjale, da bi bilo treba nemudoma začeti pogajanja o pogodbi o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi, ki bi se uporabljale za jedrsko orožje;

| J. | ker je Pogodba o neširjenju jedrskega orožja temelj za vzpostavitev območij brez jedrskega orožja po vsem svetu; ker se EU že dolgo zavzema za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja na Bližnjem vzhodu; ker je pred kratkim rezervirala proračunska sredstva za dejavnosti, katerih cilj je spodbujati vključujoči dialog med strokovnjaki in oblikovalci politik, da bi začeli uresničevati zavezo o vzpostavitvi območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; |
| --- | --- |

J.

ker je Pogodba o neširjenju jedrskega orožja temelj za vzpostavitev območij brez jedrskega orožja po vsem svetu; ker se EU že dolgo zavzema za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja na Bližnjem vzhodu; ker je pred kratkim rezervirala proračunska sredstva za dejavnosti, katerih cilj je spodbujati vključujoči dialog med strokovnjaki in oblikovalci politik, da bi začeli uresničevati zavezo o vzpostavitvi območja brez orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu;

| K. | ker so se v politični izjavi, ki je bila sprejeta na prvem zasedanju konference o vzpostavitvi območja brez jedrskega in vsega drugega orožja za množično uničevanje, ki je potekala novembra 2019 v New Yorku, razen 28 držav članic EU, ki so se vzdržale, vsi preostali udeleženci zavezali, da si bodo še naprej prizadevali za pripravo pravno zavezujoče pogodbe o vzpostavitvi takega območja na Bližnjem vzhodu; |
| --- | --- |

K.

ker so se v politični izjavi, ki je bila sprejeta na prvem zasedanju konference o vzpostavitvi območja brez jedrskega in vsega drugega orožja za množično uničevanje, ki je potekala novembra 2019 v New Yorku, razen 28 držav članic EU, ki so se vzdržale, vsi preostali udeleženci zavezali, da si bodo še naprej prizadevali za pripravo pravno zavezujoče pogodbe o vzpostavitvi takega območja na Bližnjem vzhodu;

| L. | ker na polovici preglednih konferenc od začetka veljavnosti Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 1970 ni bilo soglasja o vsebinski končni izjavi, zadnja končna izjava pa je bila sprejeta na pregledni konferenci leta 2010; |
| --- | --- |

L.

ker na polovici preglednih konferenc od začetka veljavnosti Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 1970 ni bilo soglasja o vsebinski končni izjavi, zadnja končna izjava pa je bila sprejeta na pregledni konferenci leta 2010;

| M. | ker bo deseta pregledna konferenca potekala v posebej zahtevnem okolju z vidika mednarodne varnosti, saj ni bilo napredka pri jedrski razorožitvi korejskega polotoka, Združene države Amerike so odstopile od skupnega celovitega načrta ukrepanja z Iranom, ko je Iran ta načrt domnevno kršil, se je na kršitev uradno pritožila Francija, Združeno kraljestvo in Nemčija sta v okviru načrta sprožila mehanizem za reševanje sporov, pogodba o jedrskem orožju srednjega dosega je propadla, pogajanja za razširitev pogodbe START med Rusijo in ZDA pa so zastala; ker trenutno med 191 državami pogodbenicami z jedrskim orožjem in brez njega ni pravega strinjanja in vladajo različna mnenja glede najboljšega pristopa k zmanjšanju in odpravi jedrskega orožja, kar bo še dodatno otežilo razpravo; |
| --- | --- |

M.

ker bo deseta pregledna konferenca potekala v posebej zahtevnem okolju z vidika mednarodne varnosti, saj ni bilo napredka pri jedrski razorožitvi korejskega polotoka, Združene države Amerike so odstopile od skupnega celovitega načrta ukrepanja z Iranom, ko je Iran ta načrt domnevno kršil, se je na kršitev uradno pritožila Francija, Združeno kraljestvo in Nemčija sta v okviru načrta sprožila mehanizem za reševanje sporov, pogodba o jedrskem orožju srednjega dosega je propadla, pogajanja za razširitev pogodbe START med Rusijo in ZDA pa so zastala; ker trenutno med 191 državami pogodbenicami z jedrskim orožjem in brez njega ni pravega strinjanja in vladajo različna mnenja glede najboljšega pristopa k zmanjšanju in odpravi jedrskega orožja, kar bo še dodatno otežilo razpravo;

| N. | ker namerava več jedrsko oboroženih držav posodobiti svoje jedrsko orožje ali njegove nosilce, nekatere pa to že počnejo, in ker nekatere od njih v okviru svojih nacionalnih vojaških doktrin znižujejo pragove za začetek njegove uporabe; |
| --- | --- |

N.

ker namerava več jedrsko oboroženih držav posodobiti svoje jedrsko orožje ali njegove nosilce, nekatere pa to že počnejo, in ker nekatere od njih v okviru svojih nacionalnih vojaških doktrin znižujejo pragove za začetek njegove uporabe;

| O. | ker je memorandum iz Budimpešte iz leta 1994, ki so ga podpisale Ukrajina, Rusija, Združene države in Združeno kraljestvo, ščitil pred grožnjami ali uporabo sile proti ozemeljski celovitosti ali politični neodvisnosti Ukrajine v zameno za opustitev jedrskega orožja in pristop k Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja; ker to, da Rusija ni niti najmanj spoštovala varnostnih jamstev Ukrajine v okviru memoranduma iz Budimpešte in ne spoštuje mednarodnega prava, slabo vpliva na pogajanja o jedrski razorožitvi in neširjenju jedrskega orožja; |
| --- | --- |

O.

ker je memorandum iz Budimpešte iz leta 1994, ki so ga podpisale Ukrajina, Rusija, Združene države in Združeno kraljestvo, ščitil pred grožnjami ali uporabo sile proti ozemeljski celovitosti ali politični neodvisnosti Ukrajine v zameno za opustitev jedrskega orožja in pristop k Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja; ker to, da Rusija ni niti najmanj spoštovala varnostnih jamstev Ukrajine v okviru memoranduma iz Budimpešte in ne spoštuje mednarodnega prava, slabo vpliva na pogajanja o jedrski razorožitvi in neširjenju jedrskega orožja;

| P. | ker se zaradi vse slabših svetovnih varnostnih razmer še dodatno povečuje nezaupanje med narodi, ker države posodabljajo zaloge jedrskega orožja z novo tehnologijo, kar še povečuje svetovna varnostna tveganja, zlasti možnosti kibernetskih napadov na jedrsko orožje, njihove sisteme za vodenje in nadzor ter sisteme zgodnjega opozarjanja, in ker ima jedrsko orožje vse večjo vlogo v nacionalnih politikah, strategijah in doktrinah, kar bi lahko privedlo do nove svetovne tekme v jedrskem oboroževanju; ker poskuša vse več držav pridobiti jedrsko orožje, ki se lahko uporabi na bojiščih; |
| --- | --- |

P.

ker se zaradi vse slabših svetovnih varnostnih razmer še dodatno povečuje nezaupanje med narodi, ker države posodabljajo zaloge jedrskega orožja z novo tehnologijo, kar še povečuje svetovna varnostna tveganja, zlasti možnosti kibernetskih napadov na jedrsko orožje, njihove sisteme za vodenje in nadzor ter sisteme zgodnjega opozarjanja, in ker ima jedrsko orožje vse večjo vlogo v nacionalnih politikah, strategijah in doktrinah, kar bi lahko privedlo do nove svetovne tekme v jedrskem oboroževanju; ker poskuša vse več držav pridobiti jedrsko orožje, ki se lahko uporabi na bojiščih;

| Q. | ker obstaja znatno tveganje, da glavne vojaške sile mednarodnih napetosti in svetovnih varnostnih razmer ne bodo več poskušale reševati z nadzorom nad orožjem in razorožitvijo, kar bo nazadnje privedlo do tega, da bo jedrsko orožje pridobilo na pomenu v strateških bilancah in se bo povečalo jedrsko tveganje po vsem svetu; |
| --- | --- |

Q.

ker obstaja znatno tveganje, da glavne vojaške sile mednarodnih napetosti in svetovnih varnostnih razmer ne bodo več poskušale reševati z nadzorom nad orožjem in razorožitvijo, kar bo nazadnje privedlo do tega, da bo jedrsko orožje pridobilo na pomenu v strateških bilancah in se bo povečalo jedrsko tveganje po vsem svetu;

| R. | ker svetovne zaloge jedrskega orožja obsegajo skoraj 14 000 jedrskih bojnih konic, pri čemer je več kot 90 % teh zalog v rokah Združenih držav Amerike in Rusije; ker bi že omejena uporaba jedrskega orožja povzročila katastrofalne humanitarne posledice, saj se nobena država ali mednarodna organizacija ne more odzvati na takojšnje posledice takega napada in ustrezno pomagati žrtvam; |
| --- | --- |

R.

ker svetovne zaloge jedrskega orožja obsegajo skoraj 14 000 jedrskih bojnih konic, pri čemer je več kot 90 % teh zalog v rokah Združenih držav Amerike in Rusije; ker bi že omejena uporaba jedrskega orožja povzročila katastrofalne humanitarne posledice, saj se nobena država ali mednarodna organizacija ne more odzvati na takojšnje posledice takega napada in ustrezno pomagati žrtvam;

| S. | ker bi bilo podaljšanje nove dvostranske pogodbe START med ZDA in Rusko federacijo, katerega glavni namen mora biti nadaljnje preverljivo zmanjševanje zalog jedrskega orožja, ki so bile vzpostavljene zaradi tekme v oboroževanju med hladno vojno, in s čimer se število stacioniranih strateških jedrskih konic na vsaki strani omejuje na 1 550, do izteka pogodbe februarja 2021 ključnega pomena za ohranitev strateške stabilnosti in zajezitev nove oboroževalne tekme; |
| --- | --- |

S.

ker bi bilo podaljšanje nove dvostranske pogodbe START med ZDA in Rusko federacijo, katerega glavni namen mora biti nadaljnje preverljivo zmanjševanje zalog jedrskega orožja, ki so bile vzpostavljene zaradi tekme v oboroževanju med hladno vojno, in s čimer se število stacioniranih strateških jedrskih konic na vsaki strani omejuje na 1 550, do izteka pogodbe februarja 2021 ključnega pomena za ohranitev strateške stabilnosti in zajezitev nove oboroževalne tekme;

| T. | ker so ZDA napovedale, da bodo odstopile od pogodbe o odprtem nebu, ki naj bi začela veljati 22. novembra 2020; ker je ta pogodba pomemben instrument za izvajanje nadzora nad orožjem, ki prispeva h krepitvi zaupanja; |
| --- | --- |

T.

ker so ZDA napovedale, da bodo odstopile od pogodbe o odprtem nebu, ki naj bi začela veljati 22. novembra 2020; ker je ta pogodba pomemben instrument za izvajanje nadzora nad orožjem, ki prispeva h krepitvi zaupanja;

| U. | ker je zveza Nato izrazila močno podporo polnemu izvajanju Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in se zavezala, da bo popolnoma v skladu z določbami te pogodbe postopoma ustvarila pogoje za svet brez jedrskega orožja; |
| --- | --- |

U.

ker je zveza Nato izrazila močno podporo polnemu izvajanju Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in se zavezala, da bo popolnoma v skladu z določbami te pogodbe postopoma ustvarila pogoje za svet brez jedrskega orožja;

| V. | ker je pobuda ZDA, da bi ustvarili okolje za jedrsko razorožitev z določitvijo nalog, ki jih je treba izpolniti, da bi nastali pogoje za razorožitev, poskus, da bi presegli tradicionalni pristop in postopno rešili sedanje poslabšanje varnostnih razmer; |
| --- | --- |

V.

ker je pobuda ZDA, da bi ustvarili okolje za jedrsko razorožitev z določitvijo nalog, ki jih je treba izpolniti, da bi nastali pogoje za razorožitev, poskus, da bi presegli tradicionalni pristop in postopno rešili sedanje poslabšanje varnostnih razmer;

| W. | ker postopnost, ki jo je predlagala Švedska, pomeni progresivne, lažje dosegljive faze na štirih glavnih področjih, s čimer bi se vzpostavila navada sodelovanja, zmanjšal pomen jedrskega orožja, povečala preglednost in zmanjšalo jedrsko tveganje, kar bi omogočilo izpolnjevanje ciljev o razorožitvi; |
| --- | --- |

W.

ker postopnost, ki jo je predlagala Švedska, pomeni progresivne, lažje dosegljive faze na štirih glavnih področjih, s čimer bi se vzpostavila navada sodelovanja, zmanjšal pomen jedrskega orožja, povečala preglednost in zmanjšalo jedrsko tveganje, kar bi omogočilo izpolnjevanje ciljev o razorožitvi;

| X. | ker bi lahko metode kibernetskih napadov, kot so manipulacija s podatki, digitalno motenje in kibernetsko slepljenje, ogrozile celovitost komunikacijskih sredstev, kar bi povečalo negotovost pri odločanju; ker bi se lahko zaradi teh kibernetskih napadov na sisteme jedrskega orožja v času krize stopnjevale napetosti, vštevši nenamerna uporaba jedrskega orožja; |
| --- | --- |

X.

ker bi lahko metode kibernetskih napadov, kot so manipulacija s podatki, digitalno motenje in kibernetsko slepljenje, ogrozile celovitost komunikacijskih sredstev, kar bi povečalo negotovost pri odločanju; ker bi se lahko zaradi teh kibernetskih napadov na sisteme jedrskega orožja v času krize stopnjevale napetosti, vštevši nenamerna uporaba jedrskega orožja;

| Y. | ker sta se večstranski dialog in diplomacija izkazala za učinkovita pri preprečevanju krize širjenja orožja in stopnjevanja konfliktov, kar dokazuje skupni celovit načrt ukrepanja, ki velja za zgodovinski dosežek in je ključno prispeval h globalnemu režimu neširjenja orožja; |
| --- | --- |

Y.

ker sta se večstranski dialog in diplomacija izkazala za učinkovita pri preprečevanju krize širjenja orožja in stopnjevanja konfliktov, kar dokazuje skupni celovit načrt ukrepanja, ki velja za zgodovinski dosežek in je ključno prispeval h globalnemu režimu neširjenja orožja;

| Z. | ker je stanje orožja za množično uničevanje v Demokratični ljudski republiki Koreji, ki je leta 2003 odstopila od pogodbe in si je kljub hudim mednarodnim sankcijam zagotovila zmogljivosti za izdelavo jedrskega orožja, nespremenjeno; ker Pjongjang po poročilih Mednarodne agencije za atomsko energijo iz letnega poročila za 2018 in 2019 ni prenehal jedrskih dejavnosti; ker so vse leto 2020 poročali o dejavnostih na območjih jedrskih objektov v tej državi; ker je Demokratična ljudska republika Koreja 7. decembra 2019 domnevno izvedla testiranje velike rakete na tekoče gorivo na zemlji, 1. januarja 2020 pa je napovedala, da namerava preklicati moratorij na izstrelitve medcelinskega balističnega izstrelka in jedrske poskuse; ker so obeti za konkretno postopno jedrsko razorožitev tega območja na kratek rok zelo majhni; ker je Severna Koreja še vedno jedrska in balistična grožnja za regijo in svet; |
| --- | --- |

Z.

ker je stanje orožja za množično uničevanje v Demokratični ljudski republiki Koreji, ki je leta 2003 odstopila od pogodbe in si je kljub hudim mednarodnim sankcijam zagotovila zmogljivosti za izdelavo jedrskega orožja, nespremenjeno; ker Pjongjang po poročilih Mednarodne agencije za atomsko energijo iz letnega poročila za 2018 in 2019 ni prenehal jedrskih dejavnosti; ker so vse leto 2020 poročali o dejavnostih na območjih jedrskih objektov v tej državi; ker je Demokratična ljudska republika Koreja 7. decembra 2019 domnevno izvedla testiranje velike rakete na tekoče gorivo na zemlji, 1. januarja 2020 pa je napovedala, da namerava preklicati moratorij na izstrelitve medcelinskega balističnega izstrelka in jedrske poskuse; ker so obeti za konkretno postopno jedrsko razorožitev tega območja na kratek rok zelo majhni; ker je Severna Koreja še vedno jedrska in balistična grožnja za regijo in svet;

| AA. | ker se je število plovil na jedrski pogon v polarnem krogu v zadnjem desetletju močno povečalo; ker bi zaradi prisotnosti radiološkega in jedrskega materiala na Arktiki lahko prišlo do hujših incidentov ali nesreč; |
| --- | --- |

AA.

ker se je število plovil na jedrski pogon v polarnem krogu v zadnjem desetletju močno povečalo; ker bi zaradi prisotnosti radiološkega in jedrskega materiala na Arktiki lahko prišlo do hujših incidentov ali nesreč;

| AB. | ker je bila revizijska konferenca pogodbe o neširjenju jedrskega orožja 2020, ki naj bi potekala od 27. aprila do 22. maja 2020, preložena zaradi pandemije koronavirusa; |
| --- | --- |

AB.

ker je bila revizijska konferenca pogodbe o neširjenju jedrskega orožja 2020, ki naj bi potekala od 27. aprila do 22. maja 2020, preložena zaradi pandemije koronavirusa;

| 1. | priporoči Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko naj:






  (a) | ponovno izjavita, da sta učinkovit multilateralizem in mednarodni red, ki temelji na pravilih, osnovna pogoja za preprečitev širjenja jedrskega orožja in za spodbujanje jedrskega razoroževanja; znova potrdita, da je Pogodba o neširjenju jedrskega orožja temelj sistema, ki si prizadeva za neširjenje orožja in jedrsko razorožitev, pomemben branik proti nevarnosti širjenja jedrskega orožja ter nenadomestljiv okvir za ohranjanje in krepitev miru in varnosti po svetu; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

ponovno izjavita, da sta učinkovit multilateralizem in mednarodni red, ki temelji na pravilih, osnovna pogoja za preprečitev širjenja jedrskega orožja in za spodbujanje jedrskega razoroževanja; znova potrdita, da je Pogodba o neširjenju jedrskega orožja temelj sistema, ki si prizadeva za neširjenje orožja in jedrsko razorožitev, pomemben branik proti nevarnosti širjenja jedrskega orožja ter nenadomestljiv okvir za ohranjanje in krepitev miru in varnosti po svetu;

| (b) | znova potrdita, da EU in njene države članice v celoti podpirajo Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja in njene tri stebre, ki se vzajemno krepijo: neširjenje, razorožitev in miroljubna uporaba jedrske energije; hkrati naj potrdita veljavnost prejšnjega postopnega pristopa, ki je temeljil na zavezah iz preteklih postopkov pregleda, zlasti v letih 1995, 2000 in 2010; poudarita, da je uravnotežen pristop med tremi stebri bistvenega pomena za pozitiven izid desete pregledne konference in za sprejetje konkretnih, učinkovitih in sporazumnih ukrepov, ki bi omogočili, da se nadgradijo predhodne zaveze; poudarita, kako pomembno vlogo ima EU pri spodbujanju mirovnih politik in mednarodne stabilnosti; |
| --- | --- |

(b)

znova potrdita, da EU in njene države članice v celoti podpirajo Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja in njene tri stebre, ki se vzajemno krepijo: neširjenje, razorožitev in miroljubna uporaba jedrske energije; hkrati naj potrdita veljavnost prejšnjega postopnega pristopa, ki je temeljil na zavezah iz preteklih postopkov pregleda, zlasti v letih 1995, 2000 in 2010; poudarita, da je uravnotežen pristop med tremi stebri bistvenega pomena za pozitiven izid desete pregledne konference in za sprejetje konkretnih, učinkovitih in sporazumnih ukrepov, ki bi omogočili, da se nadgradijo predhodne zaveze; poudarita, kako pomembno vlogo ima EU pri spodbujanju mirovnih politik in mednarodne stabilnosti;

| (c) | nemudoma omogočita sprejetje sklepa Sveta in tako formalizirata skupno stališče EU v zvezi s pregledno konferenco Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; |
| --- | --- |

(c)

nemudoma omogočita sprejetje sklepa Sveta in tako formalizirata skupno stališče EU v zvezi s pregledno konferenco Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja;

| (d) | poudarita, da je ta pogodba že pet desetletij nepogrešljiva za mir in varnost v svetu; |
| --- | --- |

(d)

poudarita, da je ta pogodba že pet desetletij nepogrešljiva za mir in varnost v svetu;

| (e) | še naprej s finančnim prispevkom v višini 1,3 milijona EUR za dejavnosti ozaveščanja, ki vključujejo tri tematske seminarje o razorožitvi, neširjenju in miroljubni uporabi stebrov jedrske energije, štiri regionalna srečanja in dva spremljevalna dogodka, podpreta priprave na deseto pregledno konferenco Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; tudi v prihodnje zagovarjata glavne cilje dejavnosti EU, zlasti glede krepitve zaupanja, ozaveščanja o ovirah in možnih področjih zbliževanja ter priprave prispevkov za načrtovanje uspešnega izida desetega postopka pregleda; |
| --- | --- |

(e)

še naprej s finančnim prispevkom v višini 1,3 milijona EUR za dejavnosti ozaveščanja, ki vključujejo tri tematske seminarje o razorožitvi, neširjenju in miroljubni uporabi stebrov jedrske energije, štiri regionalna srečanja in dva spremljevalna dogodka, podpreta priprave na deseto pregledno konferenco Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; tudi v prihodnje zagovarjata glavne cilje dejavnosti EU, zlasti glede krepitve zaupanja, ozaveščanja o ovirah in možnih področjih zbliževanja ter priprave prispevkov za načrtovanje uspešnega izida desetega postopka pregleda;

| (f) | še naprej poudarjata, da bi s povečevanjem razlik med državami postopoma diskreditirali Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja kot zanesljiv svetovni pravni instrument ter spodkopali svetovni sistem razoroževanja, s čimer bi se povečalo tveganje za nadaljnje širjenje jedrskega orožja na svetovni ravni; posvarita pogodbenice, da prihodnost Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja zaradi nestrinjanja na pregledni konferenci leta 2015 in v pripravljalnih odborih ne bo samoumevna, če se države ne bodo jasno zavezale k njej; |
| --- | --- |

(f)

še naprej poudarjata, da bi s povečevanjem razlik med državami postopoma diskreditirali Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja kot zanesljiv svetovni pravni instrument ter spodkopali svetovni sistem razoroževanja, s čimer bi se povečalo tveganje za nadaljnje širjenje jedrskega orožja na svetovni ravni; posvarita pogodbenice, da prihodnost Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja zaradi nestrinjanja na pregledni konferenci leta 2015 in v pripravljalnih odborih ne bo samoumevna, če se države ne bodo jasno zavezale k njej;

| (g) | opozorita države, da je lahko 50. obletnica Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, ki sovpada z deseto pregledno konferenco, priložnost za začetek iskrenega dialoga, ki bo usmerjen v rezultate, s čimer bi obnovili medsebojno zaupanje in razširili področja, ki se prekrivajo, ter opredelili skupne točke in dosegli napredek v razpravah, katerih končni cilj je soglasno sprejeti dokument, ki bo priznaval jedrsko razorožitev in popolno odpravo jedrskega orožja kot skupni cilj v skladu s členom VI Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; |
| --- | --- |

(g)

opozorita države, da je lahko 50. obletnica Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, ki sovpada z deseto pregledno konferenco, priložnost za začetek iskrenega dialoga, ki bo usmerjen v rezultate, s čimer bi obnovili medsebojno zaupanje in razširili področja, ki se prekrivajo, ter opredelili skupne točke in dosegli napredek v razpravah, katerih končni cilj je soglasno sprejeti dokument, ki bo priznaval jedrsko razorožitev in popolno odpravo jedrskega orožja kot skupni cilj v skladu s členom VI Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja;

| (h) | pozoveta k odločnemu političnemu vodenju v podporo pregledni konferenci Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; sporočita državam pogodbenicam Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, da bi s sodelovanjem voditeljev držav in vlad na konferenci podkrepili pomen te pogodbe in procesa pregleda za države; pozoveta predstavnike držav pogodbenic, naj izkoristijo 10. pregledno konferenco za ponovno potrditev tega, da „v jedrski vojni ni mogoče zmagati in je ne bi smeli nikoli bojevati“; |
| --- | --- |

(h)

pozoveta k odločnemu političnemu vodenju v podporo pregledni konferenci Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; sporočita državam pogodbenicam Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, da bi s sodelovanjem voditeljev držav in vlad na konferenci podkrepili pomen te pogodbe in procesa pregleda za države; pozoveta predstavnike držav pogodbenic, naj izkoristijo 10. pregledno konferenco za ponovno potrditev tega, da „v jedrski vojni ni mogoče zmagati in je ne bi smeli nikoli bojevati“;

| (i) | poudarita, da nekatere države s selektivno uporabo Pogodbe ali nespoštovanjem memorandumov Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja spodkopavajo zaupanje v celoten sistem neširjenja jedrskega orožja; pozoveta vse podpisnice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, naj izpolnijo obveznosti, ki so jih prevzele; |
| --- | --- |

(i)

poudarita, da nekatere države s selektivno uporabo Pogodbe ali nespoštovanjem memorandumov Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja spodkopavajo zaupanje v celoten sistem neširjenja jedrskega orožja; pozoveta vse podpisnice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, naj izpolnijo obveznosti, ki so jih prevzele;

| (j) | pozdravita dejstvo, da se jedrsko orožje ne uporablja že 72 let; posvarita države pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, da bi lahko resno ogrozili svetovno strateško stabilnost in prakso, da se jedrsko orožje ne sme uporabljati, če bi se razmahnile situacije, v katerih bi ga bilo mogoče uporabiti; |
| --- | --- |

(j)

pozdravita dejstvo, da se jedrsko orožje ne uporablja že 72 let; posvarita države pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, da bi lahko resno ogrozili svetovno strateško stabilnost in prakso, da se jedrsko orožje ne sme uporabljati, če bi se razmahnile situacije, v katerih bi ga bilo mogoče uporabiti;

| (k) | pozoveta države, naj v zvezi s tehnologijami jedrskega orožja in povezanimi raketnimi tehnologijami priznajo sisteme nadzora, razoroževanja in neširjenja kot ključna orodja za krepitev zaupanja, ki znatno prispevajo k stabilnejšemu mednarodnemu varnostnemu okolju, s čimer preprečujejo večje konflikte med državami ter ohranjajo mir in varnost; |
| --- | --- |

(k)

pozoveta države, naj v zvezi s tehnologijami jedrskega orožja in povezanimi raketnimi tehnologijami priznajo sisteme nadzora, razoroževanja in neširjenja kot ključna orodja za krepitev zaupanja, ki znatno prispevajo k stabilnejšemu mednarodnemu varnostnemu okolju, s čimer preprečujejo večje konflikte med državami ter ohranjajo mir in varnost;

| (l) | poudarita, da je učinkovito preverjanje jedrskega razoroževanja bistvenega pomena za svet brez jedrskega orožja; si tudi v sodelovanju z mednarodnimi in regionalnimi organizacijami ter civilno družbo še naprej in še bolj prizadevata za reševanje izzivov zaradi zahtev glede varnosti, zaščite in neširjenja jedrskega orožja; ponovno potrdita, da bo k strateški stabilnosti in skupni varnosti prispeval le realističen proces omejevanja orožja in izgradnje zaupanja; |
| --- | --- |

(l)

poudarita, da je učinkovito preverjanje jedrskega razoroževanja bistvenega pomena za svet brez jedrskega orožja; si tudi v sodelovanju z mednarodnimi in regionalnimi organizacijami ter civilno družbo še naprej in še bolj prizadevata za reševanje izzivov zaradi zahtev glede varnosti, zaščite in neširjenja jedrskega orožja; ponovno potrdita, da bo k strateški stabilnosti in skupni varnosti prispeval le realističen proces omejevanja orožja in izgradnje zaupanja;

| (m) | pozove države pogodbenice, naj storijo vse v svoji moči, da bi dosegle nadaljnji napredek pri nadzoru orožja in procesu jedrskega razoroževanja, zlasti s splošnim zmanjšanjem svetovnih zalog jedrskega orožja, ter naj zagotovijo, da se trend zmanjševanja zalog jedrskega orožja, ki je bilo na vrhuncu leta 1986, ne bi obrnil; posreduje sporočilo, da bi bilo treba Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja uporabiti kot platformo za vsa diplomatska prizadevanja na tem področju; |
| --- | --- |

(m)

pozove države pogodbenice, naj storijo vse v svoji moči, da bi dosegle nadaljnji napredek pri nadzoru orožja in procesu jedrskega razoroževanja, zlasti s splošnim zmanjšanjem svetovnih zalog jedrskega orožja, ter naj zagotovijo, da se trend zmanjševanja zalog jedrskega orožja, ki je bilo na vrhuncu leta 1986, ne bi obrnil; posreduje sporočilo, da bi bilo treba Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja uporabiti kot platformo za vsa diplomatska prizadevanja na tem področju;

| (n) | pozove Združene države Amerike in Rusijo, naj okrepita medsebojno zaupanje in obnovita dialog o možnostih za vzpostavitev novih odnosov na področju nadzora orožja; poudari, da bi jasna zaveza Rusije in ZDA pred deseto pregledno konferenco Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, da bi še pred februarjem 2021 podaljšali novo pogodbo START, pomembno prispevala h konferenci; odločno spodbudi obe strani k pogajanjem o novem instrumentu, ki bi vključeval stacionirano in nestacionirano ter strateško in nestrateško orožje, v kar bi bilo treba zaradi masovnega nameščanja raket vključiti tudi Kitajsko; izrazi zaskrbljenost, ker je Rusija v regiji Orenburg nedavno izstrelila nadzvočno jadralno raketo avangard; spomni Rusijo, da za vse izstreljene nadzvočne jadralne rakete avangard veljajo splošna omejitev 550 vojnih glav iz nove pogodbe START in s tem povezane nadzorne določbe; |
| --- | --- |

(n)

pozove Združene države Amerike in Rusijo, naj okrepita medsebojno zaupanje in obnovita dialog o možnostih za vzpostavitev novih odnosov na področju nadzora orožja; poudari, da bi jasna zaveza Rusije in ZDA pred deseto pregledno konferenco Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, da bi še pred februarjem 2021 podaljšali novo pogodbo START, pomembno prispevala h konferenci; odločno spodbudi obe strani k pogajanjem o novem instrumentu, ki bi vključeval stacionirano in nestacionirano ter strateško in nestrateško orožje, v kar bi bilo treba zaradi masovnega nameščanja raket vključiti tudi Kitajsko; izrazi zaskrbljenost, ker je Rusija v regiji Orenburg nedavno izstrelila nadzvočno jadralno raketo avangard; spomni Rusijo, da za vse izstreljene nadzvočne jadralne rakete avangard veljajo splošna omejitev 550 vojnih glav iz nove pogodbe START in s tem povezane nadzorne določbe;

| (o) | ponovi, da EU globoko obžaluje nedavni propad pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega, kar je posledica tega, da Rusija uporablja raketni sistem SSC-8 z jedrsko zmogljivostjo, ki je mobilen, se težko zazna in znižuje prag za uporabo jedrskega orožja v oboroženih spopadih, hkrati pa naj poudari, da to zelo negativno vpliva na evropsko varnost ter na sistem nadzora strateškega jedrskega orožja; obe podpisnici pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega pozove, naj obnovita dialog o tem, kako bi lahko uvedli nov pravno zavezujoč instrument za rakete kratkega in srednjega dosega; podpre prizadevanja, da bi ta instrument multilateralno veljal v vseh državah, ki imajo tovrstno orožje, tudi na Kitajskem; |
| --- | --- |

(o)

ponovi, da EU globoko obžaluje nedavni propad pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega, kar je posledica tega, da Rusija uporablja raketni sistem SSC-8 z jedrsko zmogljivostjo, ki je mobilen, se težko zazna in znižuje prag za uporabo jedrskega orožja v oboroženih spopadih, hkrati pa naj poudari, da to zelo negativno vpliva na evropsko varnost ter na sistem nadzora strateškega jedrskega orožja; obe podpisnici pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega pozove, naj obnovita dialog o tem, kako bi lahko uvedli nov pravno zavezujoč instrument za rakete kratkega in srednjega dosega; podpre prizadevanja, da bi ta instrument multilateralno veljal v vseh državah, ki imajo tovrstno orožje, tudi na Kitajskem;

| (p) | izrazi veliko zaskrbljenost nad propadom pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega, tudi ob upoštevanju, da bi zlasti izstrelki srednjega dosega utegnili privesti do jedrskega stopnjevanja na evropski celini; |
| --- | --- |

(p)

izrazi veliko zaskrbljenost nad propadom pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega, tudi ob upoštevanju, da bi zlasti izstrelki srednjega dosega utegnili privesti do jedrskega stopnjevanja na evropski celini;

| (q) | spodbuja pogovore o možnosti večstranske pogodbe za balistične izstrelke, ki bo presegala pogodbo o jedrskem orožju srednjega dosega med ZDA in Rusijo ter bo vključevala tudi druge strani; |
| --- | --- |

(q)

spodbuja pogovore o možnosti večstranske pogodbe za balistične izstrelke, ki bo presegala pogodbo o jedrskem orožju srednjega dosega med ZDA in Rusijo ter bo vključevala tudi druge strani;

| (r) | pozove Združene države in Rusijo, naj drugim pogodbenicam Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in varnostnemu svetu OZN posredujeta izjavo, v kateri bosta opisali, kako nameravata po odstopu od pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega zagotoviti spoštovanje svojih obveznosti na podlagi člena VI Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; naredi, kar je v ta namen potrebno, v imenu Unije; |
| --- | --- |

(r)

pozove Združene države in Rusijo, naj drugim pogodbenicam Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in varnostnemu svetu OZN posredujeta izjavo, v kateri bosta opisali, kako nameravata po odstopu od pogodbe o jedrskem orožju srednjega dosega zagotoviti spoštovanje svojih obveznosti na podlagi člena VI Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; naredi, kar je v ta namen potrebno, v imenu Unije;

| (s) | Rusijo pozove, naj izpolni obveznost, ki jo ima v skladu z memorandumom iz Budimpešte, in spoštuje varnostna jamstva, dana Ukrajini; |
| --- | --- |

(s)

Rusijo pozove, naj izpolni obveznost, ki jo ima v skladu z memorandumom iz Budimpešte, in spoštuje varnostna jamstva, dana Ukrajini;

| (t) | obravnava odstop od sistemov za nadzor jedrskega orožja ali njihov propad kot nevaren precedens za Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja; upošteva, da lahko pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja take dogodke obravnavajo kot grožnjo nacionalni varnosti, posledice tega pa bi lahko destabilizirale celotno pogodbo; |
| --- | --- |

(t)

obravnava odstop od sistemov za nadzor jedrskega orožja ali njihov propad kot nevaren precedens za Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja; upošteva, da lahko pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja take dogodke obravnavajo kot grožnjo nacionalni varnosti, posledice tega pa bi lahko destabilizirale celotno pogodbo;

| (u) | te pomisleke izrazi na deseti pregledni konferenci Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja 2020; sprejme potrebne diplomatske in politične ukrepe, da bi odpravili neposredno grožnjo, ki jo za Evropsko unijo in države članice predstavlja jedrsko orožje srednjega dosega; |
| --- | --- |

(u)

te pomisleke izrazi na deseti pregledni konferenci Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja 2020; sprejme potrebne diplomatske in politične ukrepe, da bi odpravili neposredno grožnjo, ki jo za Evropsko unijo in države članice predstavlja jedrsko orožje srednjega dosega;

| (v) | poudari prispevek držav zveze NATO pri izpolnjevanju zavez iz Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, kar zadeva zmanjšanje zalog jedrskega orožja za 95 % od konca hladne vojne, spremembo pri usmerjenosti na cilje, zmanjšanje stanja pripravljenosti in njegove vloge v obrambi; pozove zvezo NATO in druge države podpisnice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, naj si še naprej prizadevajo za nadaljnje zmanjševanje jedrskega orožja v skladu s Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja, in sicer na podlagi postopnega pristopa, ki spodbuja mednarodno stabilnost in varnost; |
| --- | --- |

(v)

poudari prispevek držav zveze NATO pri izpolnjevanju zavez iz Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, kar zadeva zmanjšanje zalog jedrskega orožja za 95 % od konca hladne vojne, spremembo pri usmerjenosti na cilje, zmanjšanje stanja pripravljenosti in njegove vloge v obrambi; pozove zvezo NATO in druge države podpisnice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, naj si še naprej prizadevajo za nadaljnje zmanjševanje jedrskega orožja v skladu s Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja, in sicer na podlagi postopnega pristopa, ki spodbuja mednarodno stabilnost in varnost;

| (w) | dejstvo, da je Pogodbo o prepovedi jedrskega orožja sprejelo 122 držav, jo doslej podpisalo 84 in ratificiralo 47 držav, sprejme za dokaz, da želi večina mednarodne skupnosti doseči cilj, da bi bil svet brez jedrskega orožja; poudari, da jedrske razorožitve ni mogoče ločiti od skupne varnosti, ampak jo je mogoče doseči le z upoštevanjem strateškega vidika, ter da mora biti postopna in zagotavljati stalno varnost vseh, hkrati pa preprečevati novo oboroževalno tekmo; opozori, da je pogodba o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi kot sredstvo za preprečevanje količinskega povečevanja zalog jedrskega orožja pomemben in nepogrešljiv korak na poti v svet brez tega orožja; |
| --- | --- |

(w)

dejstvo, da je Pogodbo o prepovedi jedrskega orožja sprejelo 122 držav, jo doslej podpisalo 84 in ratificiralo 47 držav, sprejme za dokaz, da želi večina mednarodne skupnosti doseči cilj, da bi bil svet brez jedrskega orožja; poudari, da jedrske razorožitve ni mogoče ločiti od skupne varnosti, ampak jo je mogoče doseči le z upoštevanjem strateškega vidika, ter da mora biti postopna in zagotavljati stalno varnost vseh, hkrati pa preprečevati novo oboroževalno tekmo; opozori, da je pogodba o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi kot sredstvo za preprečevanje količinskega povečevanja zalog jedrskega orožja pomemben in nepogrešljiv korak na poti v svet brez tega orožja;

| (x) | potrdi, da imajo pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja v skladu z določbami te pogodbe pravico do miroljubne uporabe jedrske energije, da bi pokrile svoje dolgoročne energijske potrebe; sodeluje z državami, ki želijo razviti zmogljivosti na tem področju za odgovorno uporabo jedrske energije izključno v miroljubne namene, če bodo izpolnjeni vsi pogoji glede varnosti, zaščite in neširjenja jedrskega orožja; razmisli o ustreznih ukrepih za države, ki ne sodelujejo in ne spoštujejo vseh pogojev v zvezi z varnostjo, varovanjem in neširjenjem jedrskega orožja; pomaga državam, ki želijo razviti zmogljivosti za miroljubno uporabo jedrske energije, in jih obveže, da razvijejo močno kulturo jedrske varnosti, ter naj prizna vlogo in vrednost Mednarodne agencije za atomsko energijo ter njenega varnostnega sistema pri izvajanju Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in krepitvi okvira za jedrsko varnost; |
| --- | --- |

(x)

potrdi, da imajo pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja v skladu z določbami te pogodbe pravico do miroljubne uporabe jedrske energije, da bi pokrile svoje dolgoročne energijske potrebe; sodeluje z državami, ki želijo razviti zmogljivosti na tem področju za odgovorno uporabo jedrske energije izključno v miroljubne namene, če bodo izpolnjeni vsi pogoji glede varnosti, zaščite in neširjenja jedrskega orožja; razmisli o ustreznih ukrepih za države, ki ne sodelujejo in ne spoštujejo vseh pogojev v zvezi z varnostjo, varovanjem in neširjenjem jedrskega orožja; pomaga državam, ki želijo razviti zmogljivosti za miroljubno uporabo jedrske energije, in jih obveže, da razvijejo močno kulturo jedrske varnosti, ter naj prizna vlogo in vrednost Mednarodne agencije za atomsko energijo ter njenega varnostnega sistema pri izvajanju Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in krepitvi okvira za jedrsko varnost;

| (y) | prenos jedrske tehnologije, povezane s širjenjem jedrskega orožja, omeji na države pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, ki so sprejele in v celoti izvajajo nadzorne ukrepe agencije IAEA, in tako podpre sklep, sprejet na pregledni konferenci Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 1995, da bi bilo treba v skladu z novim sistemom dobave kot pogoj za prenos občutljive jedrske tehnologije v celoti sprejeti nadzorne ukrepe agencije IAEA in mednarodno zavezujoče obveznosti glede nepridobivanja jedrskega orožja ali drugih eksplozivnih jedrskih naprav; |
| --- | --- |

(y)

prenos jedrske tehnologije, povezane s širjenjem jedrskega orožja, omeji na države pogodbenice Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, ki so sprejele in v celoti izvajajo nadzorne ukrepe agencije IAEA, in tako podpre sklep, sprejet na pregledni konferenci Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja leta 1995, da bi bilo treba v skladu z novim sistemom dobave kot pogoj za prenos občutljive jedrske tehnologije v celoti sprejeti nadzorne ukrepe agencije IAEA in mednarodno zavezujoče obveznosti glede nepridobivanja jedrskega orožja ali drugih eksplozivnih jedrskih naprav;

| (z) | si v skladu z resolucijo iz leta 1995 še naprej prizadeva za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; podpira pobude za spodbujanje krepitve zaupanja s pomočjo ukrepov za spodbujanje vključujočega dialoga med strokovnjaki in oblikovalci politik ter jim nameni finančno podporo v višini 2,86 milijona EUR za izvajanje projektov; |
| --- | --- |

(z)

si v skladu z resolucijo iz leta 1995 še naprej prizadeva za vzpostavitev območja brez jedrskega orožja in vsega drugega orožja za množično uničevanje na Bližnjem vzhodu; podpira pobude za spodbujanje krepitve zaupanja s pomočjo ukrepov za spodbujanje vključujočega dialoga med strokovnjaki in oblikovalci politik ter jim nameni finančno podporo v višini 2,86 milijona EUR za izvajanje projektov;

| (aa) | podpre regionalni pristop kot pomembno sredstvo za spodbujanje razorožitve in neširjenja orožja; upošteva izid prvega zasedanja konference o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja na Bližnjem vzhodu; spodbuja vse sodelujoče države, naj storijo vse, da bi na drugem zasedanju konference dosegli napredek pri tem; |
| --- | --- |

(aa)

podpre regionalni pristop kot pomembno sredstvo za spodbujanje razorožitve in neširjenja orožja; upošteva izid prvega zasedanja konference o vzpostavitvi območja brez jedrskega orožja na Bližnjem vzhodu; spodbuja vse sodelujoče države, naj storijo vse, da bi na drugem zasedanju konference dosegli napredek pri tem;

| (ab) | podpre predlog Švedske o postopnosti, da bi pridobili politično podporo za pragmatične, kratkoročne in uresničljive zaveze za svetovni sistem razoroževanja, splošni cilj tega pa bi bila ponovna vzpostavitev zaupanja, podpiranje ukrepov, usmerjenih v zmanjševanje pomena jedrskega orožja, krepitev navade sodelovanja med državami, zmanjšanje jedrskega tveganja in povečanje preglednosti, kar so vmesni koraki držav pogodbenic na poti k uresničitvi obstoječih obveznosti. |
| --- | --- |

(ab)

podpre predlog Švedske o postopnosti, da bi pridobili politično podporo za pragmatične, kratkoročne in uresničljive zaveze za svetovni sistem razoroževanja, splošni cilj tega pa bi bila ponovna vzpostavitev zaupanja, podpiranje ukrepov, usmerjenih v zmanjševanje pomena jedrskega orožja, krepitev navade sodelovanja med državami, zmanjšanje jedrskega tveganja in povečanje preglednosti, kar so vmesni koraki držav pogodbenic na poti k uresničitvi obstoječih obveznosti.

| (ac) | pozoveta države pogodbenice, naj pripravijo in izvajajo ukrepe, da bi zmanjšale tveganje za namerno ali nenamerno uporabo jedrskega orožja; ukrepi bi lahko vključevali izboljšanje komunikacijskih kanalov in protokolov, kibernetsko varnost in jasno razlikovanje med konvencionalnimi in jedrskimi sredstvi ter povečanje odpornosti na hibridne grožnje in kibernetske napade, pa tudi podaljšanje časa odločanja med krizo; |
| --- | --- |

(ac)

pozoveta države pogodbenice, naj pripravijo in izvajajo ukrepe, da bi zmanjšale tveganje za namerno ali nenamerno uporabo jedrskega orožja; ukrepi bi lahko vključevali izboljšanje komunikacijskih kanalov in protokolov, kibernetsko varnost in jasno razlikovanje med konvencionalnimi in jedrskimi sredstvi ter povečanje odpornosti na hibridne grožnje in kibernetske napade, pa tudi podaljšanje časa odločanja med krizo;

| (ad) | podpreta zavezo držav z jedrskim orožjem, da bodo preglednost povečale v skladu s 13 ukrepi za razorožitev, sprejetimi leta 2000 na pregledni konferenci Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; opozorita, da bi izboljšanje mehanizma poročanja, in sicer sistematizacija okvirov poročanja za države z jedrskim orožjem, pripomogla k enaki stopnji preglednosti teh držav; v tem smislu namenita posebno pozornost predlogom iz pobude o neširjenju orožja in razorožitvi za večjo preglednost in učinkovitejši postopek pregleda Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; |
| --- | --- |

(ad)

podpreta zavezo držav z jedrskim orožjem, da bodo preglednost povečale v skladu s 13 ukrepi za razorožitev, sprejetimi leta 2000 na pregledni konferenci Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; opozorita, da bi izboljšanje mehanizma poročanja, in sicer sistematizacija okvirov poročanja za države z jedrskim orožjem, pripomogla k enaki stopnji preglednosti teh držav; v tem smislu namenita posebno pozornost predlogom iz pobude o neširjenju orožja in razorožitvi za večjo preglednost in učinkovitejši postopek pregleda Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja;

| (ae) | se seznanita s predlogom o operacionalizaciji in ustvarjanju okolja za jedrsko razorožitev, ki so ga pripravljalnemu odboru za deseto pregledno konferenco predložile Združene države Amerike in namen katerega je opredeliti in obravnavati dejavnike v mednarodnem varnostnem okolju, ki ovirajo napredek pri razoroževanju, oblikovati bolj praktično uporaben pristop k razoroževanju in pozitivno prispevati k uspešnemu izidu desete pregledne konference; sodelujeta v nadaljnjih razpravah o predlogu v okviru pregledne konference 2020 in tudi potem; |
| --- | --- |

(ae)

se seznanita s predlogom o operacionalizaciji in ustvarjanju okolja za jedrsko razorožitev, ki so ga pripravljalnemu odboru za deseto pregledno konferenco predložile Združene države Amerike in namen katerega je opredeliti in obravnavati dejavnike v mednarodnem varnostnem okolju, ki ovirajo napredek pri razoroževanju, oblikovati bolj praktično uporaben pristop k razoroževanju in pozitivno prispevati k uspešnemu izidu desete pregledne konference; sodelujeta v nadaljnjih razpravah o predlogu v okviru pregledne konference 2020 in tudi potem;

| (af) | pozoveta vse države, naj se nemudoma vključijo v razprave o tem, kako bi začeli in končali pomembno nalogo, ki še ni bila pripravljena, to je pogodba o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi za jedrsko orožje kot nepogrešljivo orodje za preprečitev nevarnosti, da bi se znova začela tekma v jedrskem oboroževanju in nujen korak za odpravo jedrskega orožja; |
| --- | --- |

(af)

pozoveta vse države, naj se nemudoma vključijo v razprave o tem, kako bi začeli in končali pomembno nalogo, ki še ni bila pripravljena, to je pogodba o prepovedi proizvodnje cepljivih snovi za jedrsko orožje kot nepogrešljivo orodje za preprečitev nevarnosti, da bi se znova začela tekma v jedrskem oboroževanju in nujen korak za odpravo jedrskega orožja;

| (ag) | zagotovita, da bo EU še naprej odločno podpirala Pogodbo o celoviti prepovedi jedrskih poskusov in Organizacijo pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov; opozorita tudi, da mora ta pogodba začeti takoj veljati, da bi preprečili razvijanje novega orožja; |
| --- | --- |

(ag)

zagotovita, da bo EU še naprej odločno podpirala Pogodbo o celoviti prepovedi jedrskih poskusov in Organizacijo pogodbe o celoviti prepovedi jedrskih poskusov; opozorita tudi, da mora ta pogodba začeti takoj veljati, da bi preprečili razvijanje novega orožja;

| (ah) | ponovno potrdita, da je EU še naprej zavezana skupnemu celovitemu načrtu ukrepanja za Iran, saj je tako najlažje zagotoviti, da bo Iran jedrsko energijo uporabljal zgolj za miroljubne namene, hkrati pa je to pomembno za večjo stabilnost in varnost na Bližnjem vzhodu; še naprej poudarjata pomembno vlogo, ki jo ima EU pri iskanju rešitve za sklenitev jedrskega sporazuma; znova izrazita obžalovanje EU, da so ZDA odstopile od skupnega celovitega načrta ukrepanja ter ponovno uvedle sankcije; pozdravita nasprotovanje predlogu Združenih držav Amerike (ZDA) o ponovni uvedbi sankcij proti Iranu v skladu z resolucijo varnostnega sveta ZN 2231, ki so ga v Združenih narodih (ZN) izrazili Francija, Nemčija in Združeno kraljestvo (E3), saj ZDA niso več pogodbenice skupnega celovitega načrta ukrepanja; pozdravita skupno izjavo organizacije AEOI in agencije MAAE z dne 26. avgusta 2020 o reševanju vprašanj izvajanja zaščitnih ukrepov, ki jih je opredelila IAEA, v dobri veri, v skladu s katero Iran IAEA zagotavlja dostop do dveh lokacij, ki ju je določila agencija, in omogoča dejavnosti preverjanja agencije MAAE; opozorita na ključno vlogo agencije IAEA kot edine neodvisne mednarodne organizacije, odgovorne za spremljanje in preverjanje zavez glede neširjenja jedrskega orožja; pozoveta Iran, naj zagotovi dosledno spoštovanje zaveze v zvezi z jedrskim orožjem iz celovitega načrta ukrepanja in Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; |
| --- | --- |

(ah)

ponovno potrdita, da je EU še naprej zavezana skupnemu celovitemu načrtu ukrepanja za Iran, saj je tako najlažje zagotoviti, da bo Iran jedrsko energijo uporabljal zgolj za miroljubne namene, hkrati pa je to pomembno za večjo stabilnost in varnost na Bližnjem vzhodu; še naprej poudarjata pomembno vlogo, ki jo ima EU pri iskanju rešitve za sklenitev jedrskega sporazuma; znova izrazita obžalovanje EU, da so ZDA odstopile od skupnega celovitega načrta ukrepanja ter ponovno uvedle sankcije; pozdravita nasprotovanje predlogu Združenih držav Amerike (ZDA) o ponovni uvedbi sankcij proti Iranu v skladu z resolucijo varnostnega sveta ZN 2231, ki so ga v Združenih narodih (ZN) izrazili Francija, Nemčija in Združeno kraljestvo (E3), saj ZDA niso več pogodbenice skupnega celovitega načrta ukrepanja; pozdravita skupno izjavo organizacije AEOI in agencije MAAE z dne 26. avgusta 2020 o reševanju vprašanj izvajanja zaščitnih ukrepov, ki jih je opredelila IAEA, v dobri veri, v skladu s katero Iran IAEA zagotavlja dostop do dveh lokacij, ki ju je določila agencija, in omogoča dejavnosti preverjanja agencije MAAE; opozorita na ključno vlogo agencije IAEA kot edine neodvisne mednarodne organizacije, odgovorne za spremljanje in preverjanje zavez glede neširjenja jedrskega orožja; pozoveta Iran, naj zagotovi dosledno spoštovanje zaveze v zvezi z jedrskim orožjem iz celovitega načrta ukrepanja in Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja;

| (ai) | izrazita obžalovanje, da Iran podpira nasilne nedržavne akterje ter razvija in uporablja balistične izstrelke, ki destabilizirajo širši Bližnji vzhod; |
| --- | --- |

(ai)

izrazita obžalovanje, da Iran podpira nasilne nedržavne akterje ter razvija in uporablja balistične izstrelke, ki destabilizirajo širši Bližnji vzhod;

| (aj) | ponovno izrazita, da EU v celoti podpira cilj popolne, preverljive in nepreklicne denuklearizacije Demokratične ljudske republike Koreje v skladu z vsemi ustreznimi resolucijami varnostnega sveta OZN; pozoveta Demokratično ljudsko republiko Korejo, naj opusti jedrske programe in začne ponovno izvajati zaščitne ukrepe iz Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in Mednarodne agencije za jedrsko energijo; še naprej podpreta potekajoči dialog in si prizadevata za bolj dejavno vlogo na pogajanjih, pri tem pa izkoristita diplomatske izkušnje EU; opozorita, da Demokratična ljudska republika Koreja ostaja jedrska in balistična grožnja za regijo in svet; |
| --- | --- |

(aj)

ponovno izrazita, da EU v celoti podpira cilj popolne, preverljive in nepreklicne denuklearizacije Demokratične ljudske republike Koreje v skladu z vsemi ustreznimi resolucijami varnostnega sveta OZN; pozoveta Demokratično ljudsko republiko Korejo, naj opusti jedrske programe in začne ponovno izvajati zaščitne ukrepe iz Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja in Mednarodne agencije za jedrsko energijo; še naprej podpreta potekajoči dialog in si prizadevata za bolj dejavno vlogo na pogajanjih, pri tem pa izkoristita diplomatske izkušnje EU; opozorita, da Demokratična ljudska republika Koreja ostaja jedrska in balistična grožnja za regijo in svet;

| (ak) | še naprej podpirata in ohranjata Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja kot bistveni multilateralni instrument v korist mednarodnega miru in varnosti, spodbujata njeno univerzalizacijo ter skrbita, da se bodo enakomerno izvajali vsi trije stebri, ki imajo enak pomen in se vzajemno podpirajo; spodbudita vse države podpisnice pogodbe, naj si začnejo znova prizadevati za medsebojno sodelovanje in s še večjo zavzetostjo vztrajajo pri celovitem, doslednem in uravnoteženem izvajanju Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja; |
| --- | --- |

(ak)

še naprej podpirata in ohranjata Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja kot bistveni multilateralni instrument v korist mednarodnega miru in varnosti, spodbujata njeno univerzalizacijo ter skrbita, da se bodo enakomerno izvajali vsi trije stebri, ki imajo enak pomen in se vzajemno podpirajo; spodbudita vse države podpisnice pogodbe, naj si začnejo znova prizadevati za medsebojno sodelovanje in s še večjo zavzetostjo vztrajajo pri celovitem, doslednem in uravnoteženem izvajanju Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja;

| (al) | pozoveta vse države, ki Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja še niso podpisale in ratificirale kot države brez jedrskega orožja, naj to storijo ter do pristopa spoštujejo njene pogoje in se zavežejo ciljem za neširjenje jedrskega orožja in razoroževanje ter dokažejo, da se ne ukvarjajo s prenosom jedrske tehnologije, in podprejo Konvencijo o fizičnem varovanju jedrskega materiala; |
| --- | --- |

(al)

pozoveta vse države, ki Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja še niso podpisale in ratificirale kot države brez jedrskega orožja, naj to storijo ter do pristopa spoštujejo njene pogoje in se zavežejo ciljem za neširjenje jedrskega orožja in razoroževanje ter dokažejo, da se ne ukvarjajo s prenosom jedrske tehnologije, in podprejo Konvencijo o fizičnem varovanju jedrskega materiala;

| (am) | spomnita, da je treba jedrsko razoroževanje izvajati na realističen in postopen način, ob upoštevanju varnostnih interesov vseh, ter, da zmanjšanje strateških tveganj, povezanih z jedrskim orožjem, temelji na preglednosti jedrskih doktrin, dialogu med političnimi in vojaškimi nosilci odločanja ter kriznih komunikacijskih orodjih in ukrepih pozavarovanja; |
| --- | --- |

(am)

spomnita, da je treba jedrsko razoroževanje izvajati na realističen in postopen način, ob upoštevanju varnostnih interesov vseh, ter, da zmanjšanje strateških tveganj, povezanih z jedrskim orožjem, temelji na preglednosti jedrskih doktrin, dialogu med političnimi in vojaškimi nosilci odločanja ter kriznih komunikacijskih orodjih in ukrepih pozavarovanja;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to priporočilo Svetu in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2019)0130.

(2)  UL L 97, 19.4.2000, str. 1.

(3)  UL L 106, 27.4.2005, str. 32.

(4)  UL L 90, 10.4.2010, str. 8.

(5)  UL L 105, 16.4.2019, str. 25.

(6)  UL L 149, 7.6.2019, str. 63.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

torek, 20. oktober 2020

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/249 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/249

---

P9_TA(2020)0268

Sprememba Uredbe (EU) št. 168/2013 glede posebnih ukrepov za vozila kategorije L iz zaključka serije kot odziv na pandemijo COVID-19 ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 168/2013 glede posebnih ukrepov za vozila kategorije L iz zaključka serije kot odziv na izbruh COVID-19 (COM(2020)0491 – C9-0285/2020 – 2020/0251(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 404/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0491),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0285/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0285/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Ekonomsko-socialnim odborom,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. oktobra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14. oktobra 2020, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 52(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 52(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0190/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A9-0190/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0251

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 20. oktobra 2020 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2020/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 168/2013 glede posebnih ukrepov za vozila kategorije L iz zaključka serije kot odziv na pandemijo COVID-19

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2020/1694.)

---

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/250 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/250

---

P9_TA(2020)0269

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji – EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2020 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Španije – EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors (COM(2020)0485 – C9-0294/2020 – 2020/1996(BUD))

(2021/C 404/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0485 – C9-0294/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0485 – C9-0294/2020),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3) (medinstitucionalni sporazum z dne 2. decembra 2013), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisem Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisem Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve in Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0192/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A9-0192/2020),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; ker se ta pomoč zagotovi prek finančne podpore delavcem in podjetjem, za katera so delali; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno podporo delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; ker se ta pomoč zagotovi prek finančne podpore delavcem in podjetjem, za katera so delali;

| B. | ker je Španija vložila vlogo EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors za finančni prispevek iz ESPG zaradi 960 odpustov (4) v gospodarskih sektorjih, razvrščenih v oddelke 24 (Proizvodnja kovin), 25 (Proizvodnja kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav), 30 (Proizvodnja drugih vozil in plovil), 32 (Druge raznovrstne predelovalne dejavnosti), 33 (Popravila in montaža strojev in naprav) ter 43 (Specializirana gradbena dela) NACE Revizija 2, v regiji na ravni NUTS 2 Galicija (ES11) v Španiji; |
| --- | --- |

B.

ker je Španija vložila vlogo EGF/2020/001 ES/Galicia shipbuilding ancillary sectors za finančni prispevek iz ESPG zaradi 960 odpustov (4) v gospodarskih sektorjih, razvrščenih v oddelke 24 (Proizvodnja kovin), 25 (Proizvodnja kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav), 30 (Proizvodnja drugih vozil in plovil), 32 (Druge raznovrstne predelovalne dejavnosti), 33 (Popravila in montaža strojev in naprav) ter 43 (Specializirana gradbena dela) NACE Revizija 2, v regiji na ravni NUTS 2 Galicija (ES11) v Španiji;

| C. | ker uporaba temelji na merilih za pomoč iz člena 4(2)(a) uredbe o ESPG, v skladu s katerim lahko kolektivna vloga, pri kateri so udeležena mala in srednja podjetja, ki se nahajajo v isti regiji, zajema mala in srednja podjetja, ki delujejo v različnih gospodarskih panogah po ravni oddelkov NACE Revizija 2, če ta podjetja predstavljajo glavno ali edino vrsto poslovne dejavnosti v navedeni regiji; |
| --- | --- |

C.

ker uporaba temelji na merilih za pomoč iz člena 4(2)(a) uredbe o ESPG, v skladu s katerim lahko kolektivna vloga, pri kateri so udeležena mala in srednja podjetja, ki se nahajajo v isti regiji, zajema mala in srednja podjetja, ki delujejo v različnih gospodarskih panogah po ravni oddelkov NACE Revizija 2, če ta podjetja predstavljajo glavno ali edino vrsto poslovne dejavnosti v navedeni regiji;

| D. | ker so mala in srednja podjetja steber gospodarstva te regije, v kateri ima več kot 95 % podjetij manj kot 250 delavcev, in ker je 38 podjetij, na katera se nanaša ta vloga, malih in srednjih podjetij; ker je Galicija del združenja Atlantski lok, njeno gospodarstvo pa je v veliki meri odvisno od čezmejnih podjetij in delavcev; |
| --- | --- |

D.

ker so mala in srednja podjetja steber gospodarstva te regije, v kateri ima več kot 95 % podjetij manj kot 250 delavcev, in ker je 38 podjetij, na katera se nanaša ta vloga, malih in srednjih podjetij; ker je Galicija del združenja Atlantski lok, njeno gospodarstvo pa je v veliki meri odvisno od čezmejnih podjetij in delavcev;

| E. | ker galicijsko ladjedelništvo sledi vzorcu oddaje naročil podizvajalcem, kot ga uporablja sektor evropskega ladjedelništva, ki ga sestavljajo predvsem male in srednje velike ladjedelnice, z zelo velikim deležem oddaje naročil podizvajalcem v smislu vrednosti in zaposlitev; |
| --- | --- |

E.

ker galicijsko ladjedelništvo sledi vzorcu oddaje naročil podizvajalcem, kot ga uporablja sektor evropskega ladjedelništva, ki ga sestavljajo predvsem male in srednje velike ladjedelnice, z zelo velikim deležem oddaje naročil podizvajalcem v smislu vrednosti in zaposlitev;

| F. | ker Španija trdi, da Evropa od leta 2014 izgublja industrijo gradnje trgovskih ladij (5) v korist vzhodne Azije in da je gospodarska in finančna kriza, ki se je začela leta 2008, povzročila znatno zmanjšanje naročil, širitev ladjedelništva v Aziji in intenzivno svetovno konkurenco (6); |
| --- | --- |

F.

ker Španija trdi, da Evropa od leta 2014 izgublja industrijo gradnje trgovskih ladij (5) v korist vzhodne Azije in da je gospodarska in finančna kriza, ki se je začela leta 2008, povzročila znatno zmanjšanje naročil, širitev ladjedelništva v Aziji in intenzivno svetovno konkurenco (6);

| G. | ker je zaradi subvencijskih politik in preferenčne davčne obravnave, kot je državna pomoč, ter nižjih stroškov dela v državah vzhodne Azije prišlo do izgub trga za ladjedelnice iz Unije; |
| --- | --- |

G.

ker je zaradi subvencijskih politik in preferenčne davčne obravnave, kot je državna pomoč, ter nižjih stroškov dela v državah vzhodne Azije prišlo do izgub trga za ladjedelnice iz Unije;

| H. | ker ladjedelnice v Galiciji gradijo tehnološko napredne vojaške ladje, tankerje za prevoz nafte in kemikalij, priobalna plovila, plovila za oceanografsko in seizmično raziskovanje, vlačilce, potniške ladje in ribiška plovila; |
| --- | --- |

H.

ker ladjedelnice v Galiciji gradijo tehnološko napredne vojaške ladje, tankerje za prevoz nafte in kemikalij, priobalna plovila, plovila za oceanografsko in seizmično raziskovanje, vlačilce, potniške ladje in ribiška plovila;

| I. | ker sta zaprtje ladjedelnice Factorias Vulcano julija 2019 in predlog za začetek predstečajnih postopkov, ki so ga vložili upniki ladjedelnice HJ Barreras oktobra 2019, privedli do odpuščanj, pri tem pa je do polovice odpuščanj, ki so predmet te vloge, prišlo v podjetjih, ki so upniki ladjedelnice HJ Barreras; |
| --- | --- |

I.

ker sta zaprtje ladjedelnice Factorias Vulcano julija 2019 in predlog za začetek predstečajnih postopkov, ki so ga vložili upniki ladjedelnice HJ Barreras oktobra 2019, privedli do odpuščanj, pri tem pa je do polovice odpuščanj, ki so predmet te vloge, prišlo v podjetjih, ki so upniki ladjedelnice HJ Barreras;

| J. | ker so podizvajalci ladjedelnice Factorias Vulcano visoko specializirani in zato zelo odvisni od glavne ladjedelnice, medsebojne odvisnosti in posledice za zaposlovanje v pomožni ladjedelniški industriji pa so enake, kot če bi bila podjetja v istem gospodarskem sektorju NACE; |
| --- | --- |

J.

ker so podizvajalci ladjedelnice Factorias Vulcano visoko specializirani in zato zelo odvisni od glavne ladjedelnice, medsebojne odvisnosti in posledice za zaposlovanje v pomožni ladjedelniški industriji pa so enake, kot če bi bila podjetja v istem gospodarskem sektorju NACE;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(2) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je Španija na podlagi te uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 2 054 400 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 3 424 000 EUR, od česar stroški prilagojenih storitev znašajo 3 274 000 EUR, stroški priprav, upravljanja, obveščanja in publicitete, nadzora in poročanja pa 150 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so španski organi vlogo predložili 13. maja 2020, Komisija pa je na osnovi dodatnih informacij, ki jih je posredovala Španija, oceno te vloge dokončala 11. septembra 2020 in jo še istega dne posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ugotavlja, da je začela Španija prilagojene storitve za ciljne upravičence izvajati 13. avgusta 2020, zato bo obdobje upravičenosti do finančnega prispevka iz ESPG trajalo od 13. avgusta 2020 do 13. avgusta 2022; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da so upravni odhodki Španije za izvajanje ESPG začeli teči 8. junija 2020 in da so torej odhodki za dejavnosti priprav, upravljanja, obveščanja in publicitete, nadzora in poročanja med 8. junijem 2020 in 13. februarjem 2023 upravičeni do finančnega prispevka iz ESPG; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je Španija v sodelovanju s socialnimi partnerji pripravila usklajen sveženj prilagojenih storitev in da bodo pri izvajanju storitev na podlagi pogodbe o sodelovanju sodelovali tudi socialni partnerji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja sodelovanje združenja ASIME ter sindikatov CCOO (7) in UGT (8), socialnih partnerjev, ki sodelujejo v socialnem dialogu v Galiciji, pri pripravi usklajenega svežnja prilagojenih storitev in pri izvajanju storitev; poudarja, da morajo biti socialni partnerji vključeni v spremljanje ukrepov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | upošteva, da je letni promet ladjedelniškega sektorja in pomožnih industrij v Galiciji leta 2018 znašal približno 2 000 milijonov EUR in da je od tega sektorja bilo odvisnih 10 000 neposrednih in 25 000 posrednih delovnih mest, medtem ko se je lani promet sektorja zmanjšal za 11 %, izgubljenih pa je bilo 20,8 % delovnih mest (približno 2 000); |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da je do odpuščanj prišlo ob visoki stopnji brezposelnosti (11,7 % leta 2019) v regiji Galicija; zato pozdravlja ukrepe prekvalifikacije in strokovnega izpopolnjevanja, ki se zagotavljajo s to podporo iz ESPG, da bi regionalni ladjedelniški sektor, čezmejno gospodarstvo in skupni trg dela v prihodnosti postali odpornejši in bolj konkurenčni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da so uspešne raziskave, specializacija in tehnološke inovacije ključne za okrepitev evropske ladjedelniške industrije in za zagotovitev, da bo konkurenčna na svetovni ravni, pri čemer se države zanašajo na nizke stroške dela, politike subvencij in preferenčno fiskalno obravnavo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba prilagojene storitve, ki se bodo zagotavljale odpuščenim delavcem, ustrezno prilagoditi za vsak profil delavca; |
| --- | --- |

10.

| 11. | je seznanjen, da je 94 % ciljnih upravičencev moških, 78,2 % pa jih je starih med 30 in 54 let; ugotavlja, da prilagojene storitve, ki se bodo zagotovile presežnim delavcem, vključujejo: informativna srečanja in pripravljalne delavnice, poklicno svetovanje za pridobitev zaposlitve ali samozaposlitev, usposabljanje (vključno z usposabljanjem na področju podjetništva, namenjeno tistim, ki se želijo samozaposliti), mentorstvo po ponovni zaposlitvi, intenzivno pomoč pri iskanju zaposlitve in različne spodbude; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja vključitev spodbud za sodelovanje do 400 EUR, prispevka za potne stroške 0,19 EUR/km in dodatni stroški, kot so cestnine in parkirnine, prispevka za stroške skrbnikov vzdrževanih oseb do 20 EUR na dan sodelovanja v ukrepih in spodbude za prezaposlovanje, v sklopu katere bodo odvisni delavci ali samozaposlene osebe za največ šest mesecev prejemali 200 EUR na mesec, da bi podprli ciljne upravičence pri iskanju zaposlitve ali dejavnostih usposabljanja, pod pogojem, da dejavno sodelujejo pri ukrepih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da so predlagani ukrepi aktivni ukrepi na trgu dela in sodijo med upravičene ukrepe iz člena 7 uredbe o ESPG ter ne nadomeščajo pasivnih ukrepov socialnega varstva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da bodo finančni prispevek upravljali in nadzirali isti organi, ki upravljajo in nadzirajo Evropski socialni sklad in da bo posredniški organ za organ upravljanja Xunta de Galicia (9); |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da španske oblasti potrjujejo, da se za upravičene ukrepe ne črpa pomoč iz drugih skladov ali finančnih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja, da bi se lahko ESPG v skladu s sedanjimi pravili uporabil za podporo dokončno odpuščenim delavcem in samozaposlenim v okviru svetovne krize, ki jo je povzročil COVID-19, brez spremembe uredbe o ESPG, saj je Španija ena od držav članic s hudim negativnim učinkom pandemije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  V smislu člena 3 uredbe o ESPG.

(5)  Gradnja trgovskih ladij obsega gradnjo tankerjev, ladij za razsuti tovor in kontejnerskih ladij.

(6)  Do leta 2018 je Kitajska (35,5 %) postala vodilna na trgu, sledili sta ji Japonska (23,4 %) in Južna Koreja (22,7 %), tržni delež Evrope pa se je zmanjšal na zgolj 6,8 %. Z vidika knjige naročil v letu 2019 je imela Kitajska kot vodilna na trgu delež v višini 34 %, Južna Koreja 26 % in Japonska 15 %.

(7)  Zveza industrije CCOO Galicija.

(8)  Zveza kovinskih, gradbenih in sorodnih industrij UGT (MCA-UGT).

(9)  Posredniški organ za organ upravljanja bo Xunta de Galicia in zlasti Consellería de Facenda – Dirección General de política financiera, tesoro y fondos europeos/Servicio de inspección y control de fondos comunitarios v sodelovanju s Consellería de Economía, Emprego e Industria – Secretaría Xeral de Emprego/Subdirección Xeral de Relacións Laborais.

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji na podlagi vloge Španije – EGF/2020/001 ES/
  Galicija – sektorji ladjedelniške industrije

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2020/1598.)

---

petek, 23. oktober 2020

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/254 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/254

---

P9_TA(2020)0287

Skupna kmetijska politika – podpora za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice in se financirajo iz EKJS in EKSRP ***I

Spremembe (*1) Evropskega parlamenta, sprejete 23. oktobra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2018)0392 – C8-0248/2018 – 2018/0216(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 404/18)

Spremembi 776 in 847

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 29. novembra 2017 z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva so opredeljeni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (v nadaljnjem besedilu: SKP) po letu 2020. Ti cilji med drugim vključujejo potrebo po SKP, ki bo bolj usmerjena v rezultate, ki bo spodbujala modernizacijo in trajnost, vključno z gospodarsko, socialno, okoljsko in podnebno trajnostjo kmetijskih, gozdnih podeželskih območij, ter prispevala k zmanjšanju zakonodajnega upravnega bremena v Uniji za upravičence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 29. novembra 2017 z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva so opredeljeni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (v nadaljnjem besedilu: SKP) po letu 2020. Ti cilji med drugim vključujejo potrebo po SKP, ki bo bolj usmerjena v rezultate, ki bo spodbujala modernizacijo in trajnost, vključno z gospodarsko, socialno, okoljsko in podnebno trajnostjo kmetijskih, gozdnih podeželskih območij, ter prispevala k zmanjšanju zakonodajnega upravnega bremena v Uniji za upravičence.

| (1) | V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 29. novembra 2017 z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva so opredeljeni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (v nadaljnjem besedilu: SKP) po letu 2020. Ti cilji med drugim vključujejo potrebo po SKP, ki bo bolj usmerjena v rezultate
  in trg
  , ki bo spodbujala modernizacijo in trajnost, vključno z gospodarsko, socialno,
  demografsko,
  okoljsko in podnebno trajnostjo kmetijskih, gozdnih in podeželskih območij, ter prispevala k zmanjšanju zakonodajnega upravnega bremena v Uniji za upravičence.
  Nova politika bi morala pomeniti tudi poenostavitev za upravičence, ki bi morali prejeti primeren dohodek. Da bi SKP dosegla navedene cilje, je zelo pomembno, da se v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 ohrani enaka raven financiranja kot v obdobju 2014–2020. |
| --- | --- |

(1)

V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 29. novembra 2017 z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva so opredeljeni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (v nadaljnjem besedilu: SKP) po letu 2020. Ti cilji med drugim vključujejo potrebo po SKP, ki bo bolj usmerjena v rezultate
  in trg
  , ki bo spodbujala modernizacijo in trajnost, vključno z gospodarsko, socialno,
  demografsko,
  okoljsko in podnebno trajnostjo kmetijskih, gozdnih in podeželskih območij, ter prispevala k zmanjšanju zakonodajnega upravnega bremena v Uniji za upravičence.
  Nova politika bi morala pomeniti tudi poenostavitev za upravičence, ki bi morali prejeti primeren dohodek. Da bi SKP dosegla navedene cilje, je zelo pomembno, da se v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 ohrani enaka raven financiranja kot v obdobju 2014–2020.

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | SKP ima še vedno ključno vlogo pri razvoju podeželskih regij v Evropski uniji, zato si je treba prizadevati za zaustavitev vse večjega opuščanja kmetijske dejavnosti z ohranjanjem močne SKP z zadostnimi sredstvi, da bi ublažili pojav upadanja števila prebivalcev na podeželskih območjih in še naprej zadovoljevali zahteve potrošnikov na področju varstva okolja, varnosti hrane in dobrobiti živali. Glede na izzive, s katerimi se spopadajo pridelovalci Unije, da bi zadostili novim zakonodajnim zahtevam in izrazitejšim okoljskim prizadevanjem ob upoštevanju nestanovitnosti cen in bolj odprtih meja Unije za uvoz iz tretjih držav, je treba proračun za SKP ohraniti vsaj na enaki ravni kot v obdobju 2014–2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

SKP ima še vedno ključno vlogo pri razvoju podeželskih regij v Evropski uniji, zato si je treba prizadevati za zaustavitev vse večjega opuščanja kmetijske dejavnosti z ohranjanjem močne SKP z zadostnimi sredstvi, da bi ublažili pojav upadanja števila prebivalcev na podeželskih območjih in še naprej zadovoljevali zahteve potrošnikov na področju varstva okolja, varnosti hrane in dobrobiti živali. Glede na izzive, s katerimi se spopadajo pridelovalci Unije, da bi zadostili novim zakonodajnim zahtevam in izrazitejšim okoljskim prizadevanjem ob upoštevanju nestanovitnosti cen in bolj odprtih meja Unije za uvoz iz tretjih držav, je treba proračun za SKP ohraniti vsaj na enaki ravni kot v obdobju 2014–2020.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | Za obravnavanje globalne razsežnosti in posledic SKP bi morala Komisija zagotoviti skladnost in kontinuiteto z drugimi zunanjimi politikami in instrumenti Unije, zlasti v okviru razvojnega sodelovanja in trgovine. Zaradi zavezanosti Unije skladnosti politik za razvoj je treba pri oblikovanju politik upoštevati razvojne cilje in načela. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

Za obravnavanje globalne razsežnosti in posledic SKP bi morala Komisija zagotoviti skladnost in kontinuiteto z drugimi zunanjimi politikami in instrumenti Unije, zlasti v okviru razvojnega sodelovanja in trgovine. Zaradi zavezanosti Unije skladnosti politik za razvoj je treba pri oblikovanju politik upoštevati razvojne cilje in načela.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Ker mora SKP okrepiti svoje odzivanje na izzive in priložnosti, ki se pojavljajo na ravni Unije, na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni in na ravni kmetij, je treba poenostaviti upravljanje SKP, izboljšati izpolnjevanje ciljev Unije in znatno zmanjšati upravno breme. V SKP, katere izvajanje temelji na smotrnosti („model izvajanja“), bi Unija morala določiti osnovne parametre politike, kot so cilji SKP in osnovne zahteve, države članice pa bi morale imeti večjo odgovornost glede tega, kako izpolnjujejo cilje in dosegajo cilje. Okrepljena subsidiarnost omogoča boljše upoštevanje lokalnih razmer in potreb, pri čemer prilagaja podporo, da se prispevek k ciljem Unije čim bolj poveča. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Ker mora SKP okrepiti svoje odzivanje na izzive in priložnosti, ki se pojavljajo na ravni Unije, na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni in na ravni kmetij, je treba poenostaviti upravljanje SKP, izboljšati izpolnjevanje ciljev Unije in znatno zmanjšati upravno breme. V SKP, katere izvajanje temelji na smotrnosti („model izvajanja“), bi Unija morala določiti osnovne parametre politike, kot so cilji SKP in osnovne zahteve, države članice pa bi morale imeti večjo odgovornost glede tega, kako izpolnjujejo cilje in dosegajo cilje. Okrepljena subsidiarnost omogoča boljše upoštevanje lokalnih razmer in potreb, pri čemer prilagaja podporo, da se prispevek k ciljem Unije čim bolj poveča.

| (2) | Ker mora SKP okrepiti svoje odzivanje na izzive in priložnosti, ki se pojavljajo na ravni Unije, na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni in na ravni kmetij, je treba poenostaviti upravljanje SKP, izboljšati izpolnjevanje ciljev Unije in znatno zmanjšati upravno breme
  , zlasti za končne upravičence
  . V SKP, katere izvajanje temelji na smotrnosti („model izvajanja“), bi Unija morala določiti osnovne parametre politike, kot so cilji SKP in osnovne zahteve, države članice pa bi morale imeti večjo odgovornost glede tega, kako izpolnjujejo cilje in dosegajo cilje
  , obenem pa bi se zagotovili gotovost politike in finančna varnost v kmetijskem sektorju
  . Okrepljena subsidiarnost omogoča boljše upoštevanje lokalnih razmer in potreb, pri čemer prilagaja podporo, da se prispevek k ciljem Unije čim bolj poveča.
  Da bi preprečili, da ta subsidiarnost ne bi pomenila ponovne nacionalizacije SKP, pa mora ta uredba vsebovati trden nabor določb Unije, namenjen preprečevanju izkrivljanja konkurence in zagotavljanju nediskriminatorne obravnave vseh evropskih kmetov na celotnem ozemlju Unije. |
| --- | --- |

(2)

Ker mora SKP okrepiti svoje odzivanje na izzive in priložnosti, ki se pojavljajo na ravni Unije, na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni in na ravni kmetij, je treba poenostaviti upravljanje SKP, izboljšati izpolnjevanje ciljev Unije in znatno zmanjšati upravno breme
  , zlasti za končne upravičence
  . V SKP, katere izvajanje temelji na smotrnosti („model izvajanja“), bi Unija morala določiti osnovne parametre politike, kot so cilji SKP in osnovne zahteve, države članice pa bi morale imeti večjo odgovornost glede tega, kako izpolnjujejo cilje in dosegajo cilje
  , obenem pa bi se zagotovili gotovost politike in finančna varnost v kmetijskem sektorju
  . Okrepljena subsidiarnost omogoča boljše upoštevanje lokalnih razmer in potreb, pri čemer prilagaja podporo, da se prispevek k ciljem Unije čim bolj poveča.
  Da bi preprečili, da ta subsidiarnost ne bi pomenila ponovne nacionalizacije SKP, pa mora ta uredba vsebovati trden nabor določb Unije, namenjen preprečevanju izkrivljanja konkurence in zagotavljanju nediskriminatorne obravnave vseh evropskih kmetov na celotnem ozemlju Unije.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Uporaba skupnih opredelitev, določenih povsem na ravni Unije, je povzročila nekaj težav državam članicam pri upoštevanju lastnih posebnosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Zato
  bi bilo treba
  državam članicam
  omogočiti, da v svojem strateškem načrtu SKP določijo nekaj opredelitev pojmov. Da bi zagotovili enake skupne konkurenčne pogoje, pa je treba na ravni Unije določiti okvir, ki zajema nujne
  bistvene
  elemente, ki jih je treba vključiti v opredelitve pojmov (v nadaljnjem besedilu: okvirne opredelitve pojmov). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Uporaba skupnih opredelitev, določenih povsem na ravni Unije, je povzročila nekaj težav državam članicam pri upoštevanju lastnih posebnosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Zato
  bi bilo treba
  državam članicam
  omogočiti, da v svojem strateškem načrtu SKP določijo nekaj opredelitev pojmov. Da bi zagotovili enake skupne konkurenčne pogoje, pa je treba na ravni Unije določiti okvir, ki zajema nujne
  bistvene
  elemente, ki jih je treba vključiti v opredelitve pojmov (v nadaljnjem besedilu: okvirne opredelitve pojmov).

| (3) | Državam
  članicam bi bilo treba omogočiti, da v svojem strateškem načrtu SKP določijo nekaj opredelitev pojmov. Da bi zagotovili enake skupne konkurenčne pogoje, pa je treba na ravni Unije določiti okvir, ki zajema nujne
  skupne
  elemente, ki jih je treba vključiti v opredelitve pojmov (v nadaljnjem besedilu: okvirne opredelitve pojmov). |
| --- | --- |

(3)

Državam
  članicam bi bilo treba omogočiti, da v svojem strateškem načrtu SKP določijo nekaj opredelitev pojmov. Da bi zagotovili enake skupne konkurenčne pogoje, pa je treba na ravni Unije določiti okvir, ki zajema nujne
  skupne
  elemente, ki jih je treba vključiti v opredelitve pojmov (v nadaljnjem besedilu: okvirne opredelitve pojmov).

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Da bi zagotovili, da lahko Unija spoštuje mednarodne obveznosti glede domače podpore, določene v Sporazumu STO o kmetijstvu, zlasti da se osnovna dohodkovna podpora za trajnostnost in z njo povezane vrste intervencij še naprej priglašajo kot podpora v obliki „zelene škatle“, ki nima učinkov izkrivljanja trgovine ali učinkov na proizvodnjo ali pa so ti minimalni, bi morala okvirna opredelitev pojma „kmetijska dejavnost“ zajemati tako proizvodnjo kmetijskih proizvodov kot vzdrževanje kmetijskih površin. Zaradi prilagajanja lokalnim razmeram bi morale države članice v svojih strateških načrtih SKP določiti
  dejansko
  opredelitev kmetijske dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Da bi zagotovili, da lahko Unija spoštuje mednarodne obveznosti glede domače podpore, določene v Sporazumu STO o kmetijstvu, zlasti da se osnovna dohodkovna podpora za trajnostnost in z njo povezane vrste intervencij še naprej priglašajo kot podpora v obliki „zelene škatle“, ki nima učinkov izkrivljanja trgovine ali učinkov na proizvodnjo ali pa so ti minimalni, bi morala okvirna opredelitev pojma „kmetijska dejavnost“ zajemati tako proizvodnjo kmetijskih proizvodov kot vzdrževanje kmetijskih površin. Zaradi prilagajanja lokalnim razmeram bi morale države članice v svojih strateških načrtih SKP določiti
  dejansko
  opredelitev kmetijske dejavnosti.

| (4) | Da bi zagotovili, da lahko Unija spoštuje mednarodne obveznosti glede domače podpore, določene v Sporazumu STO o kmetijstvu, zlasti da se osnovna dohodkovna podpora za trajnostnost in z njo povezane vrste intervencij še naprej priglašajo kot podpora v obliki „zelene škatle“, ki nima učinkov izkrivljanja trgovine ali učinkov na proizvodnjo ali pa so ti minimalni, bi morala okvirna opredelitev pojma „kmetijska dejavnost“ zajemati tako proizvodnjo kmetijskih proizvodov kot vzdrževanje kmetijskih površin. Zaradi prilagajanja lokalnim razmeram bi morale države članice v svojih strateških načrtih SKP določiti opredelitev kmetijske dejavnosti
  , ki bi upoštevala skupne elemente iz okvirne opredelitve Unije
  . |
| --- | --- |

(4)

Da bi zagotovili, da lahko Unija spoštuje mednarodne obveznosti glede domače podpore, določene v Sporazumu STO o kmetijstvu, zlasti da se osnovna dohodkovna podpora za trajnostnost in z njo povezane vrste intervencij še naprej priglašajo kot podpora v obliki „zelene škatle“, ki nima učinkov izkrivljanja trgovine ali učinkov na proizvodnjo ali pa so ti minimalni, bi morala okvirna opredelitev pojma „kmetijska dejavnost“ zajemati tako proizvodnjo kmetijskih proizvodov kot vzdrževanje kmetijskih površin. Zaradi prilagajanja lokalnim razmeram bi morale države članice v svojih strateških načrtih SKP določiti opredelitev kmetijske dejavnosti
  , ki bi upoštevala skupne elemente iz okvirne opredelitve Unije
  .

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Da bi ohranili bistvene elemente na ravni Unije in zagotovili primerljivost odločitev držav članic, ne da bi pri tem države članice omejevali pri uresničevanju ciljev Unije, bi bilo treba določiti okvirno opredelitev pojma „kmetijska površina“. Povezane okvirne opredelitve pojmov „orno zemljišče“, „trajni nasad“ in „trajno travinje“ bi morale biti določene široko, da bi lahko države članice podrobneje določile opredelitve pojmov v skladu s svojimi lokalnimi razmerami. Okvirno opredelitev pojma „orno zemljišče“ bi bilo treba določiti tako, da bi državam članicam omogočili, da zajamejo različne oblike proizvodnje, vključno s sistemom, kot je kmetijsko-gozdarski, in ornimi zemljišči z grmovjem in drevjem, in da bi bilo treba vključiti neobdelana zemljišča, da se zagotovi nevezanost intervencij. Okvirna opredelitev pojma „trajni nasad“ bi morala vključevati tako območja, ki se dejansko uporabljajo za proizvodnjo, kot tudi tista, ki se ne, ter drevesnice in panjevce s kratko obhodnjo, ki jih določijo države članice. Okvirno opredelitev pojma „trajno travinje“ bi bilo treba določiti tako, da bi državam članicam omogočili določitev dodatnih meril in vključitev vrst, ki niso trave ali druge zelene krmne rastline in se lahko uporabljajo za pašo ali proizvodnjo živalske krme, če se uporabljajo za dejansko proizvodnjo ali ne. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Da bi ohranili bistvene elemente na ravni Unije in zagotovili primerljivost odločitev držav članic, ne da bi pri tem države članice omejevali pri uresničevanju ciljev Unije, bi bilo treba določiti okvirno opredelitev pojma „kmetijska površina“. Povezane okvirne opredelitve pojmov „orno zemljišče“, „trajni nasad“ in „trajno travinje“ bi morale biti določene široko, da bi lahko države članice podrobneje določile opredelitve pojmov v skladu s svojimi lokalnimi razmerami. Okvirno opredelitev pojma „orno zemljišče“ bi bilo treba določiti tako, da bi državam članicam omogočili, da zajamejo različne oblike proizvodnje, vključno s sistemom, kot je kmetijsko-gozdarski, in ornimi zemljišči z grmovjem in drevjem, in da bi bilo treba vključiti neobdelana zemljišča, da se zagotovi nevezanost intervencij. Okvirna opredelitev pojma „trajni nasad“ bi morala vključevati tako območja, ki se dejansko uporabljajo za proizvodnjo, kot tudi tista, ki se ne, ter drevesnice in panjevce s kratko obhodnjo, ki jih določijo države članice. Okvirno opredelitev pojma „trajno travinje“ bi bilo treba določiti tako, da bi državam članicam omogočili določitev dodatnih meril in vključitev vrst, ki niso trave ali druge zelene krmne rastline in se lahko uporabljajo za pašo ali proizvodnjo živalske krme, če se uporabljajo za dejansko proizvodnjo ali ne.

| (5) | Da bi ohranili bistvene
  skupne
  elemente na ravni Unije in zagotovili primerljivost odločitev držav članic
  ter enako obravnavanje kmetov na ravni Unije
  , ne da bi pri tem države članice omejevali pri uresničevanju ciljev Unije, bi bilo treba določiti okvirno opredelitev pojma „kmetijska površina“. Povezane okvirne opredelitve pojmov „orno zemljišče“, „trajni nasad“ in „trajno travinje“ bi morale biti določene široko, da bi lahko države članice podrobneje določile opredelitve pojmov v skladu s svojimi lokalnimi razmerami
  in tradicionalnimi praksami
  . Okvirno opredelitev pojma „orno zemljišče“ bi bilo treba določiti tako, da bi državam članicam omogočili, da zajamejo različne oblike proizvodnje, vključno s sistemom, kot je kmetijsko-gozdarski, in ornimi zemljišči z grmovjem in drevjem, in da bi bilo treba vključiti neobdelana zemljišča, da se zagotovi nevezanost intervencij. Okvirna opredelitev pojma „trajni nasad“ bi morala vključevati tako območja, ki se dejansko uporabljajo za proizvodnjo, kot tudi tista, ki se ne, ter drevesnice in panjevce s kratko obhodnjo, ki jih določijo države članice. Okvirno opredelitev pojma „trajno travinje“ bi bilo treba določiti tako, da bi državam članicam omogočili določitev dodatnih meril in vključitev vrst, ki niso trave ali druge zelene krmne rastline in se lahko uporabljajo
  izključno ali tudi
  za pašo ali proizvodnjo živalske krme, če se uporabljajo za dejansko proizvodnjo ali ne. |
| --- | --- |

(5)

Da bi ohranili bistvene
  skupne
  elemente na ravni Unije in zagotovili primerljivost odločitev držav članic
  ter enako obravnavanje kmetov na ravni Unije
  , ne da bi pri tem države članice omejevali pri uresničevanju ciljev Unije, bi bilo treba določiti okvirno opredelitev pojma „kmetijska površina“. Povezane okvirne opredelitve pojmov „orno zemljišče“, „trajni nasad“ in „trajno travinje“ bi morale biti določene široko, da bi lahko države članice podrobneje določile opredelitve pojmov v skladu s svojimi lokalnimi razmerami
  in tradicionalnimi praksami
  . Okvirno opredelitev pojma „orno zemljišče“ bi bilo treba določiti tako, da bi državam članicam omogočili, da zajamejo različne oblike proizvodnje, vključno s sistemom, kot je kmetijsko-gozdarski, in ornimi zemljišči z grmovjem in drevjem, in da bi bilo treba vključiti neobdelana zemljišča, da se zagotovi nevezanost intervencij. Okvirna opredelitev pojma „trajni nasad“ bi morala vključevati tako območja, ki se dejansko uporabljajo za proizvodnjo, kot tudi tista, ki se ne, ter drevesnice in panjevce s kratko obhodnjo, ki jih določijo države članice. Okvirno opredelitev pojma „trajno travinje“ bi bilo treba določiti tako, da bi državam članicam omogočili določitev dodatnih meril in vključitev vrst, ki niso trave ali druge zelene krmne rastline in se lahko uporabljajo
  izključno ali tudi
  za pašo ali proizvodnjo živalske krme, če se uporabljajo za dejansko proizvodnjo ali ne.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | V kmetijstvu bi moral biti v prihodnosti poudarek na proizvodnji visokokakovostnih živil, kjer je konkurenčna prednost Unije. Standarde Unije bi bilo treba ohraniti in okrepiti, kjer je to izvedljivo, določiti pa bi bilo treba tudi ukrepe za nadaljnje povečanje dolgoročne produktivnosti in konkurenčnosti sektorja proizvodnje hrane ter uvedbo novih tehnologij in učinkovitejše uporabe virov, s čimer bi se okrepila vloga Unije kot vodilne v svetu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

V kmetijstvu bi moral biti v prihodnosti poudarek na proizvodnji visokokakovostnih živil, kjer je konkurenčna prednost Unije. Standarde Unije bi bilo treba ohraniti in okrepiti, kjer je to izvedljivo, določiti pa bi bilo treba tudi ukrepe za nadaljnje povečanje dolgoročne produktivnosti in konkurenčnosti sektorja proizvodnje hrane ter uvedbo novih tehnologij in učinkovitejše uporabe virov, s čimer bi se okrepila vloga Unije kot vodilne v svetu.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Glede območij, ki se uporabljajo za pridelavo konoplje, bi morala biti uporaba semena sort konoplje z vsebnostjo tetrahidrokanabinola pod
  0,2
   % za ohranjanje javnega zdravja in zagotavljanje skladnosti z drugimi zakonodajnimi organi del opredelitve pojma „upravičeni hektar“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Glede območij, ki se uporabljajo za pridelavo konoplje, bi morala biti uporaba semena sort konoplje z vsebnostjo tetrahidrokanabinola pod
  0,2
   % za ohranjanje javnega zdravja in zagotavljanje skladnosti z drugimi zakonodajnimi organi del opredelitve pojma „upravičeni hektar“.

| (8) | Glede območij, ki se uporabljajo za pridelavo konoplje, bi morala biti uporaba semena sort konoplje z vsebnostjo tetrahidrokanabinola pod
  0,3
  % za ohranjanje javnega zdravja in zagotavljanje skladnosti z drugimi zakonodajnimi organi del opredelitve pojma „upravičeni hektar“. |
| --- | --- |

(8)

Glede območij, ki se uporabljajo za pridelavo konoplje, bi morala biti uporaba semena sort konoplje z vsebnostjo tetrahidrokanabinola pod
  0,3
  % za ohranjanje javnega zdravja in zagotavljanje skladnosti z drugimi zakonodajnimi organi del opredelitve pojma „upravičeni hektar“.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Da bi nadalje izboljšali smotrnost SKP, bi bilo treba dohodkovno podporo ciljno usmeriti na prave kmete. Da bi zagotovili enoten pristop na ravni Unije za tako ciljno usmerjenost podpore, bi bilo treba določiti okvirno opredelitev pojma
  „pravi
  kmet“, ki bi vključevala
  bistvene
  elemente.
  Države članice bi morale na podlagi tega okvira v svojih strateških načrtih SKP opredeliti, kateri kmetje se ne štejejo za prave kmete na podlagi pogojev, kot so preverjanje dohodkov, vložek dela na kmetiji, poslovni namen in vpis v registre. Pri tem
  iz podpore ne bi smeli izključiti večdejavnih kmetov, ki dejavno kmetujejo, vendar so vključeni tudi v nekmetijske dejavnosti zunaj kmetijskega gospodarstva, saj njihove številne dejavnosti pogosto krepijo socialno-ekonomsko tkivo podeželskih območij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Da bi nadalje izboljšali smotrnost SKP, bi bilo treba dohodkovno podporo ciljno usmeriti na prave kmete. Da bi zagotovili enoten pristop na ravni Unije za tako ciljno usmerjenost podpore, bi bilo treba določiti okvirno opredelitev pojma
  „pravi
  kmet“, ki bi vključevala
  bistvene
  elemente.
  Države članice bi morale na podlagi tega okvira v svojih strateških načrtih SKP opredeliti, kateri kmetje se ne štejejo za prave kmete na podlagi pogojev, kot so preverjanje dohodkov, vložek dela na kmetiji, poslovni namen in vpis v registre. Pri tem
  iz podpore ne bi smeli izključiti večdejavnih kmetov, ki dejavno kmetujejo, vendar so vključeni tudi v nekmetijske dejavnosti zunaj kmetijskega gospodarstva, saj njihove številne dejavnosti pogosto krepijo socialno-ekonomsko tkivo podeželskih območij.

| (9) | Da bi nadalje izboljšali smotrnost SKP, bi bilo treba dohodkovno podporo ciljno usmeriti na
  dejavne
  kmete. Da bi zagotovili enoten pristop na ravni Unije za tako ciljno usmerjenost podpore, bi bilo treba določiti okvirno opredelitev pojma
  „dejavni
  kmet“, ki bi vključevala
  skupne
  elemente. Iz podpore ne bi smeli izključiti večdejavnih kmetov, ki dejavno kmetujejo, vendar so vključeni tudi v nekmetijske dejavnosti zunaj kmetijskega gospodarstva, saj njihove številne dejavnosti pogosto krepijo socialno-ekonomsko tkivo podeželskih območij.
  Navedena okvirna opredelitev bi morala vsekakor prispevati k ohranjanju modela družinskega kmetovanja v Uniji. |
| --- | --- |

(9)

Da bi nadalje izboljšali smotrnost SKP, bi bilo treba dohodkovno podporo ciljno usmeriti na
  dejavne
  kmete. Da bi zagotovili enoten pristop na ravni Unije za tako ciljno usmerjenost podpore, bi bilo treba določiti okvirno opredelitev pojma
  „dejavni
  kmet“, ki bi vključevala
  skupne
  elemente. Iz podpore ne bi smeli izključiti večdejavnih kmetov, ki dejavno kmetujejo, vendar so vključeni tudi v nekmetijske dejavnosti zunaj kmetijskega gospodarstva, saj njihove številne dejavnosti pogosto krepijo socialno-ekonomsko tkivo podeželskih območij.
  Navedena okvirna opredelitev bi morala vsekakor prispevati k ohranjanju modela družinskega kmetovanja v Uniji.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Enakost med ženskami in moškimi je temeljno načelo Unije in vključevanje načela enakosti je pomembno orodje za vključevanje tega načela v SKP. Zato bi bilo treba nameniti posebno pozornost spodbujanju udeležbe žensk v družbeno-gospodarskem razvoju podeželskih območij. Velikost kmetij, ki jih upravljajo ženske, je običajno manjša, delo, ki ga opravljajo ženske kot soproge kmetov, pa ni vedno priznano in vidno, kar vpliva na njihovo ekonomsko neodvisnost. Ta uredba bi morala prispevati k temu, da bi bilo delo žensk vidnejše in bolje ovrednoteno ter bi ga upoštevali v okviru specifičnih ciljev, ki jih bodo države članice priložile svojim strateškim načrtom. Enakost spolov in načela nediskriminacije bi morala biti sestavni del priprave, izvajanja in ocenjevanja ukrepov SKP. Države članice bi tudi morale krepiti svoje zmogljivosti na področju vključevanja vidika spola in zbiranja podatkov, razčlenjenih po spolu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Enakost med ženskami in moškimi je temeljno načelo Unije in vključevanje načela enakosti je pomembno orodje za vključevanje tega načela v SKP. Zato bi bilo treba nameniti posebno pozornost spodbujanju udeležbe žensk v družbeno-gospodarskem razvoju podeželskih območij. Velikost kmetij, ki jih upravljajo ženske, je običajno manjša, delo, ki ga opravljajo ženske kot soproge kmetov, pa ni vedno priznano in vidno, kar vpliva na njihovo ekonomsko neodvisnost. Ta uredba bi morala prispevati k temu, da bi bilo delo žensk vidnejše in bolje ovrednoteno ter bi ga upoštevali v okviru specifičnih ciljev, ki jih bodo države članice priložile svojim strateškim načrtom. Enakost spolov in načela nediskriminacije bi morala biti sestavni del priprave, izvajanja in ocenjevanja ukrepov SKP. Države članice bi tudi morale krepiti svoje zmogljivosti na področju vključevanja vidika spola in zbiranja podatkov, razčlenjenih po spolu.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Da bi zagotovili skladnost med vrstami intervencij v obliki neposrednih plačil in vrstami intervencij za razvoj podeželja pri obravnavanju cilja generacijske pomladitve, bi bilo treba na ravni Unije določiti okvirno opredelitev pojma „mladi kmet“
  z bistvenimi
  elementi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Da bi zagotovili skladnost med vrstami intervencij v obliki neposrednih plačil in vrstami intervencij za razvoj podeželja pri obravnavanju cilja generacijske pomladitve, bi bilo treba na ravni Unije določiti okvirno opredelitev pojma „mladi kmet“
  z bistvenimi
  elementi.

| (10) | Da bi zagotovili skladnost med vrstami intervencij v obliki neposrednih plačil in vrstami intervencij za razvoj podeželja pri obravnavanju cilja generacijske pomladitve, bi bilo treba na ravni Unije določiti okvirno opredelitev pojma „mladi kmet“
  s skupnimi
  elementi. |
| --- | --- |

(10)

Da bi zagotovili skladnost med vrstami intervencij v obliki neposrednih plačil in vrstami intervencij za razvoj podeželja pri obravnavanju cilja generacijske pomladitve, bi bilo treba na ravni Unije določiti okvirno opredelitev pojma „mladi kmet“
  s skupnimi
  elementi.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Da bi zagotovili skladnost med vrstami intervencij v obliki neposrednih plačil in vrstami intervencij za razvoj podeželja pri obravnavanju cilja spodbujanja razvoja podjetij na podeželskih območjih, bi bilo treba na ravni Unije določiti okvirno opredelitev pojma „mladi kmet“ s skupnimi elementi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Da bi zagotovili skladnost med vrstami intervencij v obliki neposrednih plačil in vrstami intervencij za razvoj podeželja pri obravnavanju cilja spodbujanja razvoja podjetij na podeželskih območjih, bi bilo treba na ravni Unije določiti okvirno opredelitev pojma „mladi kmet“ s skupnimi elementi.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Da bi
  dali vsebino ciljem
  SKP, kot so določeni v členu 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in zagotovili, da Unija ustrezno rešuje svoje najnovejše izzive, je primerno, da se določi niz splošnih ciljev, pri katerih so upoštevane usmeritve, podane v sporočilu z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva. Niz specifičnih ciljev bi bilo treba podrobneje opredeliti na ravni Unije, države članice pa bi jih morale
  uporabiti
  v svojih strateških načrtih SKP. Ti specifični cilji bi morali doseči ravnovesje med različnimi razsežnostmi trajnostnega razvoja v skladu z oceno učinka ter splošne cilje SKP pretvoriti v konkretnejše prednostne naloge
  in upoštevati ustrezno zakonodajo Unije, zlasti v zvezi s podnebjem, energijo in okoljem
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Da bi
  dali vsebino ciljem
  SKP, kot so določeni v členu 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in zagotovili, da Unija ustrezno rešuje svoje najnovejše izzive, je primerno, da se določi niz splošnih ciljev, pri katerih so upoštevane usmeritve, podane v sporočilu z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva. Niz specifičnih ciljev bi bilo treba podrobneje opredeliti na ravni Unije, države članice pa bi jih morale
  uporabiti
  v svojih strateških načrtih SKP. Ti specifični cilji bi morali doseči ravnovesje med različnimi razsežnostmi trajnostnega razvoja v skladu z oceno učinka ter splošne cilje SKP pretvoriti v konkretnejše prednostne naloge
  in upoštevati ustrezno zakonodajo Unije, zlasti v zvezi s podnebjem, energijo in okoljem
  .

| (11) | Da bi
  uresničevali cilje
  SKP, kot so določeni v členu 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in zagotovili, da Unija ustrezno rešuje svoje najnovejše izzive, je primerno, da se določi niz splošnih ciljev, pri katerih so upoštevane usmeritve, podane v sporočilu z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva. Niz specifičnih ciljev bi bilo treba podrobneje opredeliti na ravni Unije, države članice pa bi jih morale
  uresničevati
  v svojih strateških načrtih SKP. Ti specifični cilji bi morali doseči ravnovesje med različnimi razsežnostmi trajnostnega razvoja v skladu z oceno učinka ter splošne cilje SKP pretvoriti v konkretnejše prednostne naloge
  na gospodarskem, okoljskem in socialnem področju ter upoštevati ustrezno zakonodajo Unije
  . |
| --- | --- |

(11)

Da bi
  uresničevali cilje
  SKP, kot so določeni v členu 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in zagotovili, da Unija ustrezno rešuje svoje najnovejše izzive, je primerno, da se določi niz splošnih ciljev, pri katerih so upoštevane usmeritve, podane v sporočilu z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva. Niz specifičnih ciljev bi bilo treba podrobneje opredeliti na ravni Unije, države članice pa bi jih morale
  uresničevati
  v svojih strateških načrtih SKP. Ti specifični cilji bi morali doseči ravnovesje med različnimi razsežnostmi trajnostnega razvoja v skladu z oceno učinka ter splošne cilje SKP pretvoriti v konkretnejše prednostne naloge
  na gospodarskem, okoljskem in socialnem področju ter upoštevati ustrezno zakonodajo Unije
  .

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Unija bi morala v okviru modela izvajanja SKP določiti cilje Unije ter opredeliti vrste intervencij in osnovne zahteve Unije za države članice, te pa bi morale biti odgovorne za prenos tega okvira Unije v ureditve podpore, ki veljajo za upravičence. Države članice bi morale v tem okviru ravnati v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in splošnimi načeli prava Unije ter zagotoviti, da bo pravni okvir za odobritev podpore Unije upravičencem temeljil na njihovih strateških načrtih SKP ter bo v skladu z načeli in zahtevami, določenimi v tej uredbi in [horizontalna uredba]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Unija bi morala v okviru modela izvajanja SKP določiti cilje Unije ter opredeliti vrste intervencij in osnovne zahteve Unije za države članice, te pa bi morale biti odgovorne za prenos tega okvira Unije v ureditve podpore, ki veljajo za upravičence. Države članice bi morale v tem okviru ravnati v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in splošnimi načeli prava Unije ter zagotoviti, da bo pravni okvir za odobritev podpore Unije upravičencem temeljil na njihovih strateških načrtih SKP ter bo v skladu z načeli in zahtevami, določenimi v tej uredbi in [horizontalna uredba].

| (13) | Unija bi morala v okviru modela izvajanja SKP določiti cilje Unije ter opredeliti vrste intervencij in
  skupne
  zahteve Unije za države članice, te pa bi morale biti odgovorne za prenos tega okvira Unije v ureditve podpore, ki veljajo za upravičence. Države članice bi morale v tem okviru ravnati v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in splošnimi načeli prava Unije ter zagotoviti, da bo pravni okvir za odobritev podpore Unije upravičencem temeljil na njihovih strateških načrtih SKP ter bo v skladu z načeli in zahtevami, določenimi v tej uredbi in [horizontalna uredba]. |
| --- | --- |

(13)

Unija bi morala v okviru modela izvajanja SKP določiti cilje Unije ter opredeliti vrste intervencij in
  skupne
  zahteve Unije za države članice, te pa bi morale biti odgovorne za prenos tega okvira Unije v ureditve podpore, ki veljajo za upravičence. Države članice bi morale v tem okviru ravnati v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in splošnimi načeli prava Unije ter zagotoviti, da bo pravni okvir za odobritev podpore Unije upravičencem temeljil na njihovih strateških načrtih SKP ter bo v skladu z načeli in zahtevami, določenimi v tej uredbi in [horizontalna uredba].

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Pri izvajanju strateških načrtov SKP bi morali upoštevati vsesplošna načela, kot so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in v členu 10 PDEU, vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 PEU. Države članice in Komisija bi morale tudi izpolnjevati obveznosti, ki izhajajo iz Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, in zagotavljati dostopnost v skladu s členom 9 te konvencije in v skladu s pravom Unije, ki usklajuje zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev. Države članice in Komisija bi si morale prizadevati za odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti moških in žensk ter vključevanje načela enakosti spolov in se bojevati tudi proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) ne bi smela podpirati ukrepov, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije, diskriminacije ali izključenosti. Cilje teh skladov bi bilo treba dosegati z vidika trajnostnega razvoja in v skladu s ciljem, ki ga spodbujata Aarhuška konvencija in Unija, o ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja ter boja proti podnebnim spremembam, kot je določeno v členih 11 in 191(1) PDEU, pri čemer bi se moralo uporabljati načelo „onesnaževalec plača“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Pri izvajanju strateških načrtov SKP bi morali upoštevati vsesplošna načela, kot so določena v členu 3 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in v členu 10 PDEU, vključno z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti iz člena 5 PEU. Države članice in Komisija bi morale tudi izpolnjevati obveznosti, ki izhajajo iz Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, in zagotavljati dostopnost v skladu s členom 9 te konvencije in v skladu s pravom Unije, ki usklajuje zahteve glede dostopnosti proizvodov in storitev. Države članice in Komisija bi si morale prizadevati za odpravo neenakosti in spodbujanje enakosti moških in žensk ter vključevanje načela enakosti spolov in se bojevati tudi proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti. Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) ne bi smela podpirati ukrepov, ki prispevajo h kakršni koli obliki segregacije, diskriminacije ali izključenosti. Cilje teh skladov bi bilo treba dosegati z vidika trajnostnega razvoja in v skladu s ciljem, ki ga spodbujata Aarhuška konvencija in Unija, o ohranjanju, varovanju in izboljšanju kakovosti okolja ter boja proti podnebnim spremembam, kot je določeno v členih 11 in 191(1) PDEU, pri čemer bi se moralo uporabljati načelo „onesnaževalec plača“.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13b) | Posledica takšnega modela izvajanja ne bi smelo biti 27 različnih nacionalnih kmetijskih politik, ker bi to ogrozilo skupni duh SKP in povzročilo izkrivljanja. Državam članicam bi bilo treba dopustiti določeno stopnjo prožnosti v trdnem skupnem regulativnem okviru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13b)

Posledica takšnega modela izvajanja ne bi smelo biti 27 različnih nacionalnih kmetijskih politik, ker bi to ogrozilo skupni duh SKP in povzročilo izkrivljanja. Državam članicam bi bilo treba dopustiti določeno stopnjo prožnosti v trdnem skupnem regulativnem okviru.

Spremembi 17 in 779

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | V okviru večje tržne usmerjenosti SKP, kot je opredeljeno v sporočilu z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva, lahko tržna izpostavljenost, podnebne spremembe ter z njimi povezani pogostost in intenzivnost skrajnih vremenskih pojavov ter sanitarne in fitosanitarne krize vodijo v tveganje nihanja cen in večje pritiske na dohodke. Čeprav so torej kmetje na koncu odgovorni za oblikovanje lastnih strategij na kmetiji, bi bilo treba določiti trden okvir, da bi zagotovili ustrezno obvladovanje tveganj. V ta namen bi lahko države članice in kmetje imeli dostop do platforme na ravni Unije za obvladovanje tveganj za krepitev zmogljivosti, da se kmetom zagotovijo ustrezni finančni instrumenti za naložbe in dostop do obratnega kapitala, usposabljanja, prenosa znanja in svetovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

V okviru večje tržne usmerjenosti SKP, kot je opredeljeno v sporočilu z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva, lahko tržna izpostavljenost, podnebne spremembe ter z njimi povezani pogostost in intenzivnost skrajnih vremenskih pojavov ter sanitarne in fitosanitarne krize vodijo v tveganje nihanja cen in večje pritiske na dohodke. Čeprav so torej kmetje na koncu odgovorni za oblikovanje lastnih strategij na kmetiji, bi bilo treba določiti trden okvir, da bi zagotovili ustrezno obvladovanje tveganj. V ta namen bi lahko države članice in kmetje imeli dostop do platforme na ravni Unije za obvladovanje tveganj za krepitev zmogljivosti, da se kmetom zagotovijo ustrezni finančni instrumenti za naložbe in dostop do obratnega kapitala, usposabljanja, prenosa znanja in svetovanja.

| (15) | V okviru večje tržne usmerjenosti SKP, kot je opredeljeno v sporočilu z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva, lahko tržna izpostavljenost,
  odsotnost klavzul o vzajemnosti v trgovinskih sporazumih s tretjimi državami,
  podnebne spremembe ter z njimi povezani pogostost in intenzivnost skrajnih vremenskih pojavov ter sanitarne in fitosanitarne krize vodijo v tveganje nihanja cen in večje pritiske na dohodke.
  Na dohodke proizvajalcev negativno vplivajo tudi neravnovesja v prehranski verigi, predvsem na škodo primarnega sektorja, ki je najšibkejši člen.
   Čeprav so torej kmetje na koncu odgovorni za oblikovanje lastnih strategij na kmetiji
  in izboljšanje njene odpornosti
  , bi bilo treba določiti trden okvir, da bi zagotovili ustrezno obvladovanje tveganj. V ta namen bi lahko države članice in kmetje imeli dostop do platforme na ravni Unije za obvladovanje tveganj za krepitev zmogljivosti, da se kmetom zagotovijo ustrezni finančni instrumenti za naložbe in dostop do obratnega kapitala, usposabljanja, prenosa znanja in svetovanja. |
| --- | --- |

(15)

V okviru večje tržne usmerjenosti SKP, kot je opredeljeno v sporočilu z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva, lahko tržna izpostavljenost,
  odsotnost klavzul o vzajemnosti v trgovinskih sporazumih s tretjimi državami,
  podnebne spremembe ter z njimi povezani pogostost in intenzivnost skrajnih vremenskih pojavov ter sanitarne in fitosanitarne krize vodijo v tveganje nihanja cen in večje pritiske na dohodke.
  Na dohodke proizvajalcev negativno vplivajo tudi neravnovesja v prehranski verigi, predvsem na škodo primarnega sektorja, ki je najšibkejši člen.
   Čeprav so torej kmetje na koncu odgovorni za oblikovanje lastnih strategij na kmetiji
  in izboljšanje njene odpornosti
  , bi bilo treba določiti trden okvir, da bi zagotovili ustrezno obvladovanje tveganj. V ta namen bi lahko države članice in kmetje imeli dostop do platforme na ravni Unije za obvladovanje tveganj za krepitev zmogljivosti, da se kmetom zagotovijo ustrezni finančni instrumenti za naložbe in dostop do obratnega kapitala, usposabljanja, prenosa znanja in svetovanja.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Okrepitev varstva
  okolja in
  podnebnih ukrepov
  ter prispevanje k uresničevanju okoljskih in podnebnih ciljev Unije
  bosta
  v prihodnosti v kmetijstvu in gozdarstvu Unije zelo
  pomembni prednostni nalogi
  . Struktura SKP bi morala zato odražati večje ambicije v zvezi s temi cilji. Na podlagi modela izvajanja bi morali biti ukrepi za boj proti poslabšanju okolja in podnebnim spremembam usmerjeni v rezultate in člen 11 PDEU bi moral v ta namen šteti kot obveznost rezultata. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Okrepitev varstva
  okolja in
  podnebnih ukrepov
  ter prispevanje k uresničevanju okoljskih in podnebnih ciljev Unije
  bosta
  v prihodnosti v kmetijstvu in gozdarstvu Unije zelo
  pomembni prednostni nalogi
  . Struktura SKP bi morala zato odražati večje ambicije v zvezi s temi cilji. Na podlagi modela izvajanja bi morali biti ukrepi za boj proti poslabšanju okolja in podnebnim spremembam usmerjeni v rezultate in člen 11 PDEU bi moral v ta namen šteti kot obveznost rezultata.

| (16) | Podpora varstvu
  okolja in
  njegovo izboljšanje, biotska raznovrstnost in genetska raznolikost v kmetijskem sistemu, podnebni ukrepi
  ter prispevanje k uresničevanju okoljskih in podnebnih ciljev Unije
  bodo
  v prihodnosti v kmetijstvu
  , hortikulturi
  in gozdarstvu Unije zelo
  pomembne prednostne naloge
  . Struktura SKP bi morala zato odražati večje ambicije v zvezi s temi cilji
  , obenem pa ustrezno odražati večje breme in zahteve za proizvajalce
  . Na podlagi modela izvajanja bi morali biti ukrepi za boj proti poslabšanju okolja in podnebnim spremembam usmerjeni v rezultate in člen 11 PDEU bi moral v ta namen šteti kot obveznost rezultata. |
| --- | --- |

(16)

Podpora varstvu
  okolja in
  njegovo izboljšanje, biotska raznovrstnost in genetska raznolikost v kmetijskem sistemu, podnebni ukrepi
  ter prispevanje k uresničevanju okoljskih in podnebnih ciljev Unije
  bodo
  v prihodnosti v kmetijstvu
  , hortikulturi
  in gozdarstvu Unije zelo
  pomembne prednostne naloge
  . Struktura SKP bi morala zato odražati večje ambicije v zvezi s temi cilji
  , obenem pa ustrezno odražati večje breme in zahteve za proizvajalce
  . Na podlagi modela izvajanja bi morali biti ukrepi za boj proti poslabšanju okolja in podnebnim spremembam usmerjeni v rezultate in člen 11 PDEU bi moral v ta namen šteti kot obveznost rezultata.

Ker mnogo podeželskih območij v Uniji trpi zaradi strukturnih težav, kot so pomanjkanje privlačnih zaposlitvenih možnosti, pomanjkanje znanj in spretnosti, nezadostno vlaganje v povezljivost, infrastrukturo in osnovne storitve kot tudi beg mladih, je nujno krepiti socialno-ekonomsko tkivo na teh območjih v skladu z deklaracijo iz Corka 2.0, zlasti z ustvarjanjem delovnih mest in generacijsko pomladitvijo, tako da Komisija na podeželska območja prinese delovna mesta in rast ter po vsem evropskem podeželju spodbuja socialno vključenost, generacijsko pomladitev in razvoj „pametnih vasi“. Kot je navedeno v sporočilu z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva, lahko nove podeželske vrednostne verige, kot so energija iz obnovljivih virov, razvijajoče se biogospodarstvo, krožno gospodarstvo in ekološki turizem, ponujajo dobre možnosti za rast in nova delovna mesta na podeželskih območjih. Glede tega imajo lahko finančni instrumenti
  in uporaba jamstva InvestEU
  ključno vlogo pri zagotavljanju dostopa do financiranja ter krepitvi zmogljivosti kmetij in podjetij za rast. Na podeželskih območjih obstajajo zaposlitvene možnosti za zakonito prebivajoče državljane tretjih držav, ki v okviru strategij lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, spodbujajo njihovo družbeno in gospodarsko integracijo.

Ker mnogo podeželskih območij v Uniji trpi zaradi strukturnih težav, kot so pomanjkanje privlačnih zaposlitvenih možnosti, pomanjkanje znanj in spretnosti, nezadostno vlaganje v 
  širokopasovne povezave in
  povezljivost, infrastrukturo in osnovne storitve kot tudi beg mladih, je nujno krepiti socialno-ekonomsko tkivo na teh območjih v skladu z deklaracijo iz Corka 2.0, zlasti z ustvarjanjem delovnih mest in generacijsko pomladitvijo, tako da Komisija na podeželska območja prinese delovna mesta in rast ter po vsem evropskem podeželju spodbuja socialno vključenost,
  podporo mladim, večje udejstvovanje žensk v podeželskem gospodarstvu,
  generacijsko pomladitev in razvoj „pametnih vasi“.
  Za stabilizacijo in diverzifikacijo podeželskega gospodarstva je treba podpirati tudi razvoj, zagon in ohranitev nekmetijskih podjetij.
  Kot je navedeno v sporočilu z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva, lahko nove podeželske vrednostne verige, kot so energija iz obnovljivih virov, razvijajoče se biogospodarstvo, krožno gospodarstvo in ekološki turizem, ponujajo dobre možnosti za rast in nova delovna mesta na podeželskih območjih
  , obenem pa prispevajo k ohranjanju naravnih virov
  . Glede tega imajo lahko finančni instrumenti ključno vlogo pri zagotavljanju dostopa do financiranja ter krepitvi zmogljivosti kmetij in podjetij za rast. Na podeželskih območjih obstajajo zaposlitvene možnosti za zakonito prebivajoče državljane tretjih držav, ki v okviru strategij lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, spodbujajo njihovo družbeno in gospodarsko integracijo.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Glede socialno-ekonomske trajnostnosti podeželskih območij naj Komisija preveri, da države članice v svojih strateških načrtih SKP zagotavljajo skladnost med uporabo Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  in dolgoročnim pristopom k porabi sredstev za razvoj podeželja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Glede socialno-ekonomske trajnostnosti podeželskih območij naj Komisija preveri, da države članice v svojih strateških načrtih SKP zagotavljajo skladnost med uporabo Direktive 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  in dolgoročnim pristopom k porabi sredstev za razvoj podeželja.

Sprememba 853

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16b) | Kmetijstvo je lahko pomembna gonilna sila rasti in zmanjševanja revščine, toda v številnih državah ta sektor slabo deluje tudi zato, ker se ženske, ki močno prispevajo k podeželskemu gospodarstvu, srečujejo z omejitvami. Države članice bi morale sprejeti učinkovite ukrepe, s katerimi bi podprle poglavitno vlogo žensk pri razvoju in ohranjanju podeželskih območij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16b)

Kmetijstvo je lahko pomembna gonilna sila rasti in zmanjševanja revščine, toda v številnih državah ta sektor slabo deluje tudi zato, ker se ženske, ki močno prispevajo k podeželskemu gospodarstvu, srečujejo z omejitvami. Države članice bi morale sprejeti učinkovite ukrepe, s katerimi bi podprle poglavitno vlogo žensk pri razvoju in ohranjanju podeželskih območij.

Spremembi 20 in 781

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | SKP bi morala še naprej zagotavljati prehransko varnost, ki bi morala pomeniti stalen dostop do zadostne, varne in hranljive hrane. Poleg tega bi morala prispevati k boljšemu odzivanju kmetijstva Unije na nove družbene potrebe glede živil in zdravja, vključno s trajnostno kmetijsko proizvodnjo, bolj zdravo prehrano, živilskimi odpadki
  in
  dobrobitjo živali. SKP bi morala še naprej spodbujati proizvodnjo s posebnimi in dragocenimi značilnostmi, hkrati pa kmetom pomagati, da svojo proizvodnjo proaktivno prilagodijo tržnim signalom in povpraševanju potrošnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

SKP bi morala še naprej zagotavljati prehransko varnost, ki bi morala pomeniti stalen dostop do zadostne, varne in hranljive hrane. Poleg tega bi morala prispevati k boljšemu odzivanju kmetijstva Unije na nove družbene potrebe glede živil in zdravja, vključno s trajnostno kmetijsko proizvodnjo, bolj zdravo prehrano, živilskimi odpadki
  in
  dobrobitjo živali. SKP bi morala še naprej spodbujati proizvodnjo s posebnimi in dragocenimi značilnostmi, hkrati pa kmetom pomagati, da svojo proizvodnjo proaktivno prilagodijo tržnim signalom in povpraševanju potrošnikov.

| (17) | SKP bi morala še naprej zagotavljati prehransko varnost, ki bi morala pomeniti stalen dostop do zadostne, varne
  , zdrave
  in hranljive hrane. Poleg tega bi morala prispevati k boljšemu odzivanju kmetijstva Unije na nove družbene potrebe glede živil in zdravja, vključno s trajnostno kmetijsko proizvodnjo, bolj zdravo prehrano,
  kakovostno proizvodnjo in razlikovanjem kakovosti,
  živilskimi odpadki
  ter
  dobrobitjo živali. SKP bi morala še naprej spodbujati
  trajnostno
  proizvodnjo s posebnimi in dragocenimi značilnostmi
  , kot so sistemi kmetovanja z visoko naravno vrednostjo
  , hkrati pa kmetom pomagati, da svojo proizvodnjo proaktivno prilagodijo tržnim signalom in povpraševanju potrošnikov. |
| --- | --- |

(17)

SKP bi morala še naprej zagotavljati prehransko varnost, ki bi morala pomeniti stalen dostop do zadostne, varne
  , zdrave
  in hranljive hrane. Poleg tega bi morala prispevati k boljšemu odzivanju kmetijstva Unije na nove družbene potrebe glede živil in zdravja, vključno s trajnostno kmetijsko proizvodnjo, bolj zdravo prehrano,
  kakovostno proizvodnjo in razlikovanjem kakovosti,
  živilskimi odpadki
  ter
  dobrobitjo živali. SKP bi morala še naprej spodbujati
  trajnostno
  proizvodnjo s posebnimi in dragocenimi značilnostmi
  , kot so sistemi kmetovanja z visoko naravno vrednostjo
  , hkrati pa kmetom pomagati, da svojo proizvodnjo proaktivno prilagodijo tržnim signalom in povpraševanju potrošnikov.

Sprememba 782

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Unija in države članice bi morale v skladu s svojimi zavezami v okviru Agende 2030 in Pariškega sporazuma ter ugotovitvami Mednarodne ocene kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj, pa tudi s priporočili posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do hrane izvesti prehod na trajnosten evropski sistem preskrbe s hrano in kmetijstva. Ta prehod bi bilo treba doseči s spodbujanjem raznolikih, trajnostnih in odpornih kmetijskih praks, ki prispevajo k varstvu in krepitvi naravnih virov, ekosistemov ter k prilagajanju podnebnim spremembam in njihovi blažitvi s prilagajanjem reje živali za proizvodnjo hrane ekološkim nosilnim zmogljivostim, zmanjšanjem odvisnosti od netrajnostnih vložkov, tudi od fosilnih virov energije, ter postopnim izboljšanjem biotske raznovrstnosti in kakovosti tal. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Unija in države članice bi morale v skladu s svojimi zavezami v okviru Agende 2030 in Pariškega sporazuma ter ugotovitvami Mednarodne ocene kmetijskega znanja, znanosti in tehnologije za razvoj, pa tudi s priporočili posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do hrane izvesti prehod na trajnosten evropski sistem preskrbe s hrano in kmetijstva. Ta prehod bi bilo treba doseči s spodbujanjem raznolikih, trajnostnih in odpornih kmetijskih praks, ki prispevajo k varstvu in krepitvi naravnih virov, ekosistemov ter k prilagajanju podnebnim spremembam in njihovi blažitvi s prilagajanjem reje živali za proizvodnjo hrane ekološkim nosilnim zmogljivostim, zmanjšanjem odvisnosti od netrajnostnih vložkov, tudi od fosilnih virov energije, ter postopnim izboljšanjem biotske raznovrstnosti in kakovosti tal.

Spremembi 21 in 783

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17b) | V akcijskem načrtu „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom je cepljenje omenjeno kot stroškovno učinkovit javnozdravstveni ukrep za boj zoper odpornost proti antimikrobikom, vendar sorazmerno višji stroški diagnostike, alternativ antimikrobikom in cepiv v primerjavi z običajnimi antibiotiki predstavljajo oviro za povečanje precepljenosti živali. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17b)

V akcijskem načrtu „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom je cepljenje omenjeno kot stroškovno učinkovit javnozdravstveni ukrep za boj zoper odpornost proti antimikrobikom, vendar sorazmerno višji stroški diagnostike, alternativ antimikrobikom in cepiv v primerjavi z običajnimi antibiotiki predstavljajo oviro za povečanje precepljenosti živali.

Sprememba 784

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17c) | Da bi uresničili okoljske cilje SKP, pa tudi družbene zahteve glede večje varnosti hrane, bi bilo treba spodbujati uporabo gnojil z zelo nizko vsebnostjo težkih kovin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17c)

Da bi uresničili okoljske cilje SKP, pa tudi družbene zahteve glede večje varnosti hrane, bi bilo treba spodbujati uporabo gnojil z zelo nizko vsebnostjo težkih kovin.

Sprememba 1100

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Da bi zagotovile dobrobit kmetov in njihovih družin ter ob upoštevanju dejstva, da je stres glavni vzrok nesreč na kmetijah, države članice zagotovijo socialno trajnost politike, tako da poskrbijo za čim manjše regulativno in upravno breme, omogočijo zdravo ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem kmetov ter zagotovijo vzdržnost kmetijstva v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Da bi zagotovile dobrobit kmetov in njihovih družin ter ob upoštevanju dejstva, da je stres glavni vzrok nesreč na kmetijah, države članice zagotovijo socialno trajnost politike, tako da poskrbijo za čim manjše regulativno in upravno breme, omogočijo zdravo ravnovesje med poklicnim in zasebnim življenjem kmetov ter zagotovijo vzdržnost kmetijstva v Uniji.

Spremembi 728 in 785

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Na podlagi prejšnjega sistema navzkrižne skladnosti, ki se bo izvajal do leta 2020, sistem nove pogojenosti prejemanje celotne podpore SKP povezuje z izpolnjevanjem osnovnih standardov za okolje, podnebne spremembe, javno zdravje, zdravje živali in rastlin ter dobrobit živali s strani upravičencev. Osnovni standardi v poenostavljeni obliki zajemajo seznam predpisanih zahtev ravnanja ter standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje za zemljišča. Ti osnovni standardi bi morali bolj upoštevati okoljske in podnebne izzive kot tudi novo okoljsko strukturo SKP ter tako zagotavljati višjo raven okoljskih in podnebnih ciljev, kot je Komisija napovedala v sporočilu o prihodnosti preskrbe s hrano in kmetijstva ter sporočilu o večletnem finančnem okviru. Namen pogojenosti je prispevati k razvoju trajnostnega kmetijstva s tem, da se upravičenci bolje zavedajo
  potrebe po upoštevanju navedenih osnovnih standardov
  . Prav tako naj bi prispevala k temu, da bi bila SKP bolj skladna s pričakovanji družbe, in sicer z izboljšanjem usklajenosti te politike s cilji na področju okolja, javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter dobrobiti živali. Pogojenost bi morala biti sestavni del okoljske strukture SKP kot del izhodišča za bolj ambiciozne okoljske in podnebne obveznosti ter bi se morala na splošno uporabljati po vsej Uniji. Pri kmetih, ki ne izpolnjujejo teh zahtev, bi morale države članice zagotoviti, da se uporabljajo sorazmerne, učinkovite in odvračilne kazni v skladu z [HZU]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Na podlagi prejšnjega sistema navzkrižne skladnosti, ki se bo izvajal do leta 2020, sistem nove pogojenosti prejemanje celotne podpore SKP povezuje z izpolnjevanjem osnovnih standardov za okolje, podnebne spremembe, javno zdravje, zdravje živali in rastlin ter dobrobit živali s strani upravičencev. Osnovni standardi v poenostavljeni obliki zajemajo seznam predpisanih zahtev ravnanja ter standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje za zemljišča. Ti osnovni standardi bi morali bolj upoštevati okoljske in podnebne izzive kot tudi novo okoljsko strukturo SKP ter tako zagotavljati višjo raven okoljskih in podnebnih ciljev, kot je Komisija napovedala v sporočilu o prihodnosti preskrbe s hrano in kmetijstva ter sporočilu o večletnem finančnem okviru. Namen pogojenosti je prispevati k razvoju trajnostnega kmetijstva s tem, da se upravičenci bolje zavedajo
  potrebe po upoštevanju navedenih osnovnih standardov
  . Prav tako naj bi prispevala k temu, da bi bila SKP bolj skladna s pričakovanji družbe, in sicer z izboljšanjem usklajenosti te politike s cilji na področju okolja, javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter dobrobiti živali. Pogojenost bi morala biti sestavni del okoljske strukture SKP kot del izhodišča za bolj ambiciozne okoljske in podnebne obveznosti ter bi se morala na splošno uporabljati po vsej Uniji. Pri kmetih, ki ne izpolnjujejo teh zahtev, bi morale države članice zagotoviti, da se uporabljajo sorazmerne, učinkovite in odvračilne kazni v skladu z [HZU].

| (21) | Na podlagi prejšnjega sistema navzkrižne skladnosti, ki se bo izvajal do leta 2020, sistem nove pogojenosti prejemanje celotne podpore SKP povezuje z izpolnjevanjem osnovnih standardov za okolje, podnebne spremembe, javno zdravje,
  veljavne delovne in zaposlitvene pogoje,
  zdravje živali in rastlin ter dobrobit živali s strani upravičencev. Osnovni standardi v poenostavljeni obliki zajemajo seznam predpisanih zahtev ravnanja ter standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje za zemljišča. Ti osnovni standardi bi morali bolj upoštevati okoljske in podnebne izzive kot tudi novo okoljsko strukturo SKP ter tako zagotavljati višjo raven okoljskih in podnebnih ciljev, kot je Komisija napovedala v sporočilu o prihodnosti preskrbe s hrano in kmetijstva ter sporočilu o večletnem finančnem okviru.
  Poleg tega je zlasti pomembno, da države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da bo dostop delodajalcev do neposrednih plačil odvisen od tega, ali spoštujejo veljavne delovne in zaposlitvene pogoje in/ali obveznosti delodajalca, ki izhajajo iz vseh ustreznih kolektivnih pogodb ter socialnega in delovnega prava na nacionalni ravni in ravni Unije, med drugim na področju seznanjenosti s pogoji zaposlitve, plačila, delovnega časa, zdravja in varnosti, nastanitve, enakosti spolov, prostega gibanja delavcev, enake obravnave, napotitve delavcev, pogojev bivanja državljanov tretjih držav, začasnega agencijskega dela, socialne zaščite in koordinacije socialne varnosti med državami članicami. |
| --- | --- |

(21)

Na podlagi prejšnjega sistema navzkrižne skladnosti, ki se bo izvajal do leta 2020, sistem nove pogojenosti prejemanje celotne podpore SKP povezuje z izpolnjevanjem osnovnih standardov za okolje, podnebne spremembe, javno zdravje,
  veljavne delovne in zaposlitvene pogoje,
  zdravje živali in rastlin ter dobrobit živali s strani upravičencev. Osnovni standardi v poenostavljeni obliki zajemajo seznam predpisanih zahtev ravnanja ter standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje za zemljišča. Ti osnovni standardi bi morali bolj upoštevati okoljske in podnebne izzive kot tudi novo okoljsko strukturo SKP ter tako zagotavljati višjo raven okoljskih in podnebnih ciljev, kot je Komisija napovedala v sporočilu o prihodnosti preskrbe s hrano in kmetijstva ter sporočilu o večletnem finančnem okviru.
  Poleg tega je zlasti pomembno, da države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da bo dostop delodajalcev do neposrednih plačil odvisen od tega, ali spoštujejo veljavne delovne in zaposlitvene pogoje in/ali obveznosti delodajalca, ki izhajajo iz vseh ustreznih kolektivnih pogodb ter socialnega in delovnega prava na nacionalni ravni in ravni Unije, med drugim na področju seznanjenosti s pogoji zaposlitve, plačila, delovnega časa, zdravja in varnosti, nastanitve, enakosti spolov, prostega gibanja delavcev, enake obravnave, napotitve delavcev, pogojev bivanja državljanov tretjih držav, začasnega agencijskega dela, socialne zaščite in koordinacije socialne varnosti med državami članicami.

Namen pogojenosti je prispevati k razvoju trajnostnega kmetijstva s tem, da se upravičenci bolje zavedajo
  , da je treba upoštevati navedene osnovne standarde
  .
  Za zagotavljanje teh standardov bi morali upravičenci prejeti ustrezna nadomestila.
  Prav tako naj bi prispevala k temu, da bi bila SKP bolj skladna s pričakovanji družbe, in sicer z izboljšanjem usklajenosti te politike s cilji na področju okolja,
  delovnih standardov,
  javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter dobrobiti živali. Pogojenost bi morala biti sestavni del okoljske
  in socialne
  strukture SKP kot del izhodišča za bolj ambiciozne okoljske
  , socialne
  in podnebne obveznosti ter bi se morala na splošno uporabljati po vsej Uniji. Pri kmetih, ki ne izpolnjujejo teh zahtev, bi morale države članice zagotoviti, da se uporabljajo sorazmerne, učinkovite in odvračilne kazni v skladu z [HZU].

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (22) | Namen okvira standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje je prispevati k blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, reševanju izzivov, povezanih z vodo, ter varstvu in kakovosti tal in biotske raznovrstnosti. Okvir je treba okrepiti, da bi se upoštevale zlasti prakse, ki so določene do leta 2020 v okviru zelene komponente neposrednih plačil, blažitve podnebnih sprememb in potrebe po izboljšanju trajnostnosti kmetij
  , predvsem upravljanja hranil
  . Priznava se, da vsak dober kmetijski in okoljski pogoj prispeva k izpolnjevanju več ciljev. Za izvajanje okvira bi morale države članice opredeliti nacionalni standard za vsak standard, določen na ravni Unije, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega območja, vključno s stanjem prsti in podnebnimi razmerami, obstoječimi pogoji kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, kmetijskimi praksami in strukturami kmetijskih gospodarstev.
  Poleg tega lahko države članice opredelijo tudi druge nacionalne standarde v zvezi z glavnimi cilji
  ,
  določenimi v Prilogi III
  ,
  da se izboljša uresničevanje okoljskih in podnebnih ciljev okvira za dobre kmetijske
  in
  okoljske pogoje. Kot del okvira za dobre kmetijske in okoljske pogoje z namenom podpreti tako agronomsko in okoljsko uspešnost kmetij bodo pripravljeni načrti za upravljanje hranil s pomočjo namenskega elektronskega orodja za trajnostnost kmetij, ki ga bodo države članice dale na voljo posameznim kmetom. Orodje bi moralo zagotavljati podporo pri odločanju na kmetiji, začenši z minimalnimi funkcijami za upravljanje hranil. Poleg tega bi morali široka interoperabilnost in modularnost orodja zagotavljati možnost dodajanja drugih elektronskih aplikacij upravljanja, ki se lahko uporabljajo na kmetiji. Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje med kmeti in po vsej EU, lahko Komisija državam članicam zagotovi podporo pri oblikovanju orodja ter potrebnih storitvah shranjevanja in obdelave podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22)

Namen okvira standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje je prispevati k blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, reševanju izzivov, povezanih z vodo, ter varstvu in kakovosti tal in biotske raznovrstnosti. Okvir je treba okrepiti, da bi se upoštevale zlasti prakse, ki so določene do leta 2020 v okviru zelene komponente neposrednih plačil, blažitve podnebnih sprememb in potrebe po izboljšanju trajnostnosti kmetij
  , predvsem upravljanja hranil
  . Priznava se, da vsak dober kmetijski in okoljski pogoj prispeva k izpolnjevanju več ciljev. Za izvajanje okvira bi morale države članice opredeliti nacionalni standard za vsak standard, določen na ravni Unije, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega območja, vključno s stanjem prsti in podnebnimi razmerami, obstoječimi pogoji kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, kmetijskimi praksami in strukturami kmetijskih gospodarstev.
  Poleg tega lahko države članice opredelijo tudi druge nacionalne standarde v zvezi z glavnimi cilji
  ,
  določenimi v Prilogi III
  ,
  da se izboljša uresničevanje okoljskih in podnebnih ciljev okvira za dobre kmetijske
  in
  okoljske pogoje. Kot del okvira za dobre kmetijske in okoljske pogoje z namenom podpreti tako agronomsko in okoljsko uspešnost kmetij bodo pripravljeni načrti za upravljanje hranil s pomočjo namenskega elektronskega orodja za trajnostnost kmetij, ki ga bodo države članice dale na voljo posameznim kmetom. Orodje bi moralo zagotavljati podporo pri odločanju na kmetiji, začenši z minimalnimi funkcijami za upravljanje hranil. Poleg tega bi morali široka interoperabilnost in modularnost orodja zagotavljati možnost dodajanja drugih elektronskih aplikacij upravljanja, ki se lahko uporabljajo na kmetiji. Da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje med kmeti in po vsej EU, lahko Komisija državam članicam zagotovi podporo pri oblikovanju orodja ter potrebnih storitvah shranjevanja in obdelave podatkov.

| (22) | Namen okvira standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje je prispevati k blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, reševanju izzivov, povezanih z vodo, ter varstvu in kakovosti tal in biotske raznovrstnosti. Okvir je treba okrepiti, da bi se upoštevale zlasti prakse, ki so določene do leta 2020 v okviru zelene komponente neposrednih plačil, blažitve podnebnih sprememb in potrebe po izboljšanju trajnostnosti kmetij. Priznava se, da vsak dober kmetijski in okoljski pogoj prispeva k izpolnjevanju več ciljev. Za izvajanje okvira bi morale države članice opredeliti nacionalni standard za vsak standard, določen na ravni Unije, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega območja, vključno s stanjem prsti in podnebnimi razmerami, obstoječimi pogoji kmetovanja,
  agronomskimi značilnostmi različnih proizvodenj
  ,
  razlikami med letinami
  ,
  trajnimi nasadi
  in
  drugimi posebnimi vrstami proizvodnje,
  rabo zemljišč, kolobarjenjem,
  lokalnimi
  in
  tradicionalnimi
  kmetijskimi praksami in strukturami kmetijskih gospodarstev.
  Poleg tega lahko države članice opredelijo tudi enakovredne prakse ali sisteme certificiranja, ki na podnebje in okolje vplivajo podobno ali ugodneje kot ena ali več praks v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. |
| --- | --- |

(22)

Namen okvira standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje je prispevati k blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, reševanju izzivov, povezanih z vodo, ter varstvu in kakovosti tal in biotske raznovrstnosti. Okvir je treba okrepiti, da bi se upoštevale zlasti prakse, ki so določene do leta 2020 v okviru zelene komponente neposrednih plačil, blažitve podnebnih sprememb in potrebe po izboljšanju trajnostnosti kmetij. Priznava se, da vsak dober kmetijski in okoljski pogoj prispeva k izpolnjevanju več ciljev. Za izvajanje okvira bi morale države članice opredeliti nacionalni standard za vsak standard, določen na ravni Unije, ob upoštevanju posebnih značilnosti zadevnega območja, vključno s stanjem prsti in podnebnimi razmerami, obstoječimi pogoji kmetovanja,
  agronomskimi značilnostmi različnih proizvodenj
  ,
  razlikami med letinami
  ,
  trajnimi nasadi
  in
  drugimi posebnimi vrstami proizvodnje,
  rabo zemljišč, kolobarjenjem,
  lokalnimi
  in
  tradicionalnimi
  kmetijskimi praksami in strukturami kmetijskih gospodarstev.
  Poleg tega lahko države članice opredelijo tudi enakovredne prakse ali sisteme certificiranja, ki na podnebje in okolje vplivajo podobno ali ugodneje kot ena ali več praks v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji.

Sprememba 1127

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Da bi preprečili upad biotske raznovrstnosti po vsej Uniji, je treba v okviru pogojenosti in ekoshem v vseh državah članicah zagotoviti minimalno raven neproduktivnih površin in značilnosti. V zvezi s tem bi si morale države članice v svojih strateških načrtih prizadevati za vsaj 10 % krajinskih elementov, ki ugodno vplivajo na biotsko raznovrstnost. Ti bi morali med drugim vključevati varovalne pasove, rotacijske ali nerotacijske prahe, žive meje, neproduktivna drevesa, terasaste zidove in ribnike, kar vse prispeva h krepitvi sekvestracije ogljika, preprečevanju erozije in izčrpavanja tal, filtriranju zraka in vode ter prilagajanju podnebnim spremembam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Da bi preprečili upad biotske raznovrstnosti po vsej Uniji, je treba v okviru pogojenosti in ekoshem v vseh državah članicah zagotoviti minimalno raven neproduktivnih površin in značilnosti. V zvezi s tem bi si morale države članice v svojih strateških načrtih prizadevati za vsaj 10 % krajinskih elementov, ki ugodno vplivajo na biotsko raznovrstnost. Ti bi morali med drugim vključevati varovalne pasove, rotacijske ali nerotacijske prahe, žive meje, neproduktivna drevesa, terasaste zidove in ribnike, kar vse prispeva h krepitvi sekvestracije ogljika, preprečevanju erozije in izčrpavanja tal, filtriranju zraka in vode ter prilagajanju podnebnim spremembam.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | Države članice morajo predpisane zahteve ravnanja v celoti izvajati, da bodo delovale na ravni kmetij in da se zagotovi enako obravnavanje kmetov. Da se zagotovi usklajenost pravil o pogojevanju pri krepitvi trajnostnosti politike, bi morale predpisane zahteve ravnanja zajemati glavno zakonodajo Unije na področju okolja, javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter dobrobiti živali, katere izvajanje na nacionalni ravni posameznim kmetom nalaga natančne obveznosti, vključno z obveznostmi iz Direktive Sveta 92/43/EGS (11) in Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) ali Direktive Sveta 91/676/EGS (13). Da bi sprejeli nadaljnje ukrepe na podlagi skupne izjave Evropskega parlamenta in Sveta, priložene k Uredbi (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14), so zadevne določbe Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) in Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16) vključene kot predpisane zahteve ravnanja v področje uporabe pogojevanja, seznam standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje pa se ustrezno prilagodi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23)

Države članice morajo predpisane zahteve ravnanja v celoti izvajati, da bodo delovale na ravni kmetij in da se zagotovi enako obravnavanje kmetov. Da se zagotovi usklajenost pravil o pogojevanju pri krepitvi trajnostnosti politike, bi morale predpisane zahteve ravnanja zajemati glavno zakonodajo Unije na področju okolja, javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter dobrobiti živali, katere izvajanje na nacionalni ravni posameznim kmetom nalaga natančne obveznosti, vključno z obveznostmi iz Direktive Sveta 92/43/EGS (11) in Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) ali Direktive Sveta 91/676/EGS (13). Da bi sprejeli nadaljnje ukrepe na podlagi skupne izjave Evropskega parlamenta in Sveta, priložene k Uredbi (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14), so zadevne določbe Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15) in Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16) vključene kot predpisane zahteve ravnanja v področje uporabe pogojevanja, seznam standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje pa se ustrezno prilagodi.

| (23) | Države članice morajo predpisane zahteve ravnanja v celoti izvajati, da bodo delovale na ravni kmetij in da se zagotovi enako obravnavanje kmetov. Da se zagotovi usklajenost pravil o pogojevanju pri krepitvi trajnostnosti politike, bi morale predpisane zahteve ravnanja zajemati glavno zakonodajo Unije na področju okolja, javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter dobrobiti živali, katere izvajanje na nacionalni ravni posameznim kmetom nalaga natančne obveznosti, vključno z obveznostmi iz Direktive Sveta 92/43/EGS (11) in Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) ali Direktive Sveta 91/676/EGS (13). Da bi sprejeli nadaljnje ukrepe na podlagi skupne izjave Evropskega parlamenta in Sveta, priložene k Uredbi (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14), so zadevne določbe Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15)

  (okvirna direktiva o vodah)
  in Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16) vključene kot predpisane zahteve ravnanja v področje uporabe pogojevanja, seznam standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje pa se ustrezno prilagodi. |
| --- | --- |

(23)

Države članice morajo predpisane zahteve ravnanja v celoti izvajati, da bodo delovale na ravni kmetij in da se zagotovi enako obravnavanje kmetov. Da se zagotovi usklajenost pravil o pogojevanju pri krepitvi trajnostnosti politike, bi morale predpisane zahteve ravnanja zajemati glavno zakonodajo Unije na področju okolja, javnega zdravja, zdravja živali in rastlin ter dobrobiti živali, katere izvajanje na nacionalni ravni posameznim kmetom nalaga natančne obveznosti, vključno z obveznostmi iz Direktive Sveta 92/43/EGS (11) in Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12) ali Direktive Sveta 91/676/EGS (13). Da bi sprejeli nadaljnje ukrepe na podlagi skupne izjave Evropskega parlamenta in Sveta, priložene k Uredbi (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14), so zadevne določbe Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15)

  (okvirna direktiva o vodah)
  in Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta (16) vključene kot predpisane zahteve ravnanja v področje uporabe pogojevanja, seznam standardov za dobre kmetijske in okoljske pogoje pa se ustrezno prilagodi.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (24) | Države članice bi morale
  vzpostaviti
  storitve kmetijskega svetovanja, da bi se izboljšala trajnostno upravljanje in splošna uspešnost kmetijskih gospodarstev in podeželskih podjetij, pri čemer bi bila zajeta gospodarska, okoljska in socialna razsežnost, ter da bi se opredelile potrebne izboljšave, kar zadeva vse ukrepe na ravni kmetij, določene v strateških načrtih SKP. Te storitve kmetijskega svetovanja naj bi kmetom in drugim upravičencem do podpore v okviru SKP pomagale, da se bolj zavedajo razmerja med upravljanjem s kmetijskimi gospodarstvi in upravljanjem z zemljišči na eni strani ter nekaterimi standardi, zahtevami in informacijami, vključno z okoljskimi in podnebnimi, na drugi strani. Seznam slednjih vključuje standarde, ki veljajo ali so potrebni za kmete in druge upravičence do podpore v okviru SKP ter so določeni v strateškem načrtu SKP, kot tudi standarde, ki izhajajo iz zakonodaje o vodi in trajnostni rabi pesticidov, ter pobude zoper odpornost proti antimikrobikom in obvladovanje tveganj. Za večjo kakovost in učinkovitost svetovanja bi morale države članice svetovalce vključiti v sisteme znanja in inovacij v kmetijstvu (AKIS), da bi lahko zagotovile posodobljene tehnološke in znanstvene informacije, pridobljene z raziskavami in inovacijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(24)

Države članice bi morale
  vzpostaviti
  storitve kmetijskega svetovanja, da bi se izboljšala trajnostno upravljanje in splošna uspešnost kmetijskih gospodarstev in podeželskih podjetij, pri čemer bi bila zajeta gospodarska, okoljska in socialna razsežnost, ter da bi se opredelile potrebne izboljšave, kar zadeva vse ukrepe na ravni kmetij, določene v strateških načrtih SKP. Te storitve kmetijskega svetovanja naj bi kmetom in drugim upravičencem do podpore v okviru SKP pomagale, da se bolj zavedajo razmerja med upravljanjem s kmetijskimi gospodarstvi in upravljanjem z zemljišči na eni strani ter nekaterimi standardi, zahtevami in informacijami, vključno z okoljskimi in podnebnimi, na drugi strani. Seznam slednjih vključuje standarde, ki veljajo ali so potrebni za kmete in druge upravičence do podpore v okviru SKP ter so določeni v strateškem načrtu SKP, kot tudi standarde, ki izhajajo iz zakonodaje o vodi in trajnostni rabi pesticidov, ter pobude zoper odpornost proti antimikrobikom in obvladovanje tveganj. Za večjo kakovost in učinkovitost svetovanja bi morale države članice svetovalce vključiti v sisteme znanja in inovacij v kmetijstvu (AKIS), da bi lahko zagotovile posodobljene tehnološke in znanstvene informacije, pridobljene z raziskavami in inovacijami.

| (24) | Države članice bi morale
  zagotavljati visokokakovostne
  storitve kmetijskega svetovanja, da bi se izboljšala trajnostno upravljanje in splošna uspešnost kmetijskih gospodarstev in podeželskih podjetij, pri čemer bi bila zajeta gospodarska, okoljska in socialna razsežnost, ter da bi se opredelile potrebne izboljšave, kar zadeva vse ukrepe na ravni kmetij, določene v strateških načrtih SKP. Te storitve kmetijskega svetovanja naj bi kmetom in drugim upravičencem do podpore v okviru SKP pomagale, da se bolj zavedajo razmerja med upravljanjem s kmetijskimi gospodarstvi in upravljanjem z zemljišči na eni strani ter nekaterimi standardi, zahtevami in informacijami, vključno z okoljskimi in podnebnimi, na drugi strani. Seznam slednjih vključuje standarde, ki veljajo ali so potrebni za kmete in druge upravičence do podpore v okviru SKP ter so določeni v strateškem načrtu SKP, kot tudi standarde, ki izhajajo iz zakonodaje o vodi in trajnostni rabi pesticidov, ter pobude zoper odpornost proti antimikrobikom in obvladovanje tveganj. Za večjo kakovost in učinkovitost svetovanja bi morale države članice svetovalce vključiti v sisteme znanja in inovacij v kmetijstvu (AKIS), da bi lahko zagotovile posodobljene tehnološke in znanstvene informacije, pridobljene z raziskavami in inovacijami.
  Vse pobude Unije v zvezi s storitvami svetovanja in sistemi inovacij morajo, kadar je to mogoče, temeljiti na že obstoječih pobudah na ravni držav članic. |
| --- | --- |

(24)

Države članice bi morale
  zagotavljati visokokakovostne
  storitve kmetijskega svetovanja, da bi se izboljšala trajnostno upravljanje in splošna uspešnost kmetijskih gospodarstev in podeželskih podjetij, pri čemer bi bila zajeta gospodarska, okoljska in socialna razsežnost, ter da bi se opredelile potrebne izboljšave, kar zadeva vse ukrepe na ravni kmetij, določene v strateških načrtih SKP. Te storitve kmetijskega svetovanja naj bi kmetom in drugim upravičencem do podpore v okviru SKP pomagale, da se bolj zavedajo razmerja med upravljanjem s kmetijskimi gospodarstvi in upravljanjem z zemljišči na eni strani ter nekaterimi standardi, zahtevami in informacijami, vključno z okoljskimi in podnebnimi, na drugi strani. Seznam slednjih vključuje standarde, ki veljajo ali so potrebni za kmete in druge upravičence do podpore v okviru SKP ter so določeni v strateškem načrtu SKP, kot tudi standarde, ki izhajajo iz zakonodaje o vodi in trajnostni rabi pesticidov, ter pobude zoper odpornost proti antimikrobikom in obvladovanje tveganj. Za večjo kakovost in učinkovitost svetovanja bi morale države članice svetovalce vključiti v sisteme znanja in inovacij v kmetijstvu (AKIS), da bi lahko zagotovile posodobljene tehnološke in znanstvene informacije, pridobljene z raziskavami in inovacijami.
  Vse pobude Unije v zvezi s storitvami svetovanja in sistemi inovacij morajo, kadar je to mogoče, temeljiti na že obstoječih pobudah na ravni držav članic.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (26) | Zakonodaja Unije bi morala določati, da države članice v svojem strateškem načrtu SKP določijo zahteve glede minimalne površine, ki prejme nevezana plačila. Takšne zahteve bi se morale nanašati na potrebo, da se prepreči prekomerno upravno breme, ki ga povzroči upravljanje številnih plačil majhnih zneskov, in potrebo po zagotavljanju učinkovitega prispevanja podpore k ciljem SKP, h katerim prispevajo nevezana neposredna plačila. Da bi zagotovili minimalno raven kmetijske dohodkovne podpore za vse
  prave
  kmete in izpolnili cilj Pogodbe, tj. kmetijski skupnosti zagotoviti primeren življenjski standard, bi bilo treba letno nevezano plačilo na površino določiti kot vrsto intervencije „osnovna dohodkovna podpora za trajnostnost“. Za boljšo ciljno usmerjenost te podpore so zneski plačil lahko diferencirani po skupinah ozemelj na podlagi socialno-ekonomskih in/ali agronomskih razmer. Države članice se lahko za preprečitev motenj za dohodke kmetov odločijo, da bodo osnovno dohodkovno podporo za trajnostnost izvajale na podlagi plačilnih pravic. V tem primeru bi morala biti vrednost plačilnih pravic pred kakršno koli nadaljnjo konvergenco sorazmerna z njihovo vrednostjo, določeno v okviru shem osnovnega plačila v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013, pri čemer se upoštevajo tudi plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje. Države članice bi poleg tega morale doseči nadaljnjo konvergenco, da bi
  se še naprej
  postopoma
  odmikale od preteklih vrednosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26)

Zakonodaja Unije bi morala določati, da države članice v svojem strateškem načrtu SKP določijo zahteve glede minimalne površine, ki prejme nevezana plačila. Takšne zahteve bi se morale nanašati na potrebo, da se prepreči prekomerno upravno breme, ki ga povzroči upravljanje številnih plačil majhnih zneskov, in potrebo po zagotavljanju učinkovitega prispevanja podpore k ciljem SKP, h katerim prispevajo nevezana neposredna plačila. Da bi zagotovili minimalno raven kmetijske dohodkovne podpore za vse
  prave
  kmete in izpolnili cilj Pogodbe, tj. kmetijski skupnosti zagotoviti primeren življenjski standard, bi bilo treba letno nevezano plačilo na površino določiti kot vrsto intervencije „osnovna dohodkovna podpora za trajnostnost“. Za boljšo ciljno usmerjenost te podpore so zneski plačil lahko diferencirani po skupinah ozemelj na podlagi socialno-ekonomskih in/ali agronomskih razmer. Države članice se lahko za preprečitev motenj za dohodke kmetov odločijo, da bodo osnovno dohodkovno podporo za trajnostnost izvajale na podlagi plačilnih pravic. V tem primeru bi morala biti vrednost plačilnih pravic pred kakršno koli nadaljnjo konvergenco sorazmerna z njihovo vrednostjo, določeno v okviru shem osnovnega plačila v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013, pri čemer se upoštevajo tudi plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje. Države članice bi poleg tega morale doseči nadaljnjo konvergenco, da bi
  se še naprej
  postopoma
  odmikale od preteklih vrednosti
  .

| (26) | Zakonodaja Unije bi morala določati, da države članice v svojem strateškem načrtu SKP določijo zahteve glede minimalne površine, ki prejme nevezana plačila. Takšne zahteve bi se morale nanašati na potrebo, da se prepreči prekomerno upravno breme, ki ga povzroči upravljanje številnih plačil majhnih zneskov, in potrebo po zagotavljanju učinkovitega prispevanja podpore k ciljem SKP, h katerim prispevajo nevezana neposredna plačila. Da bi zagotovili minimalno raven kmetijske dohodkovne podpore za vse
  dejavne
  kmete in izpolnili cilj Pogodbe, tj. kmetijski skupnosti zagotoviti primeren življenjski standard, bi bilo treba letno nevezano plačilo na površino določiti kot vrsto intervencije „osnovna dohodkovna podpora za trajnostnost“. Za boljšo ciljno usmerjenost te podpore so zneski plačil lahko diferencirani po skupinah ozemelj na podlagi socialno-ekonomskih
  , okoljskih
  in/ali agronomskih razmer. Države članice se lahko za preprečitev motenj za dohodke kmetov odločijo, da bodo osnovno dohodkovno podporo za trajnostnost izvajale na podlagi plačilnih pravic. V tem primeru bi morala biti vrednost plačilnih pravic pred kakršno koli nadaljnjo konvergenco sorazmerna z njihovo vrednostjo, določeno v okviru shem osnovnega plačila v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013, pri čemer se upoštevajo tudi plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje. Države članice bi poleg tega morale doseči nadaljnjo konvergenco, da bi
  do leta 2026
  postopoma
  dosegle polno konvergenco
  . |
| --- | --- |

(26)

Zakonodaja Unije bi morala določati, da države članice v svojem strateškem načrtu SKP določijo zahteve glede minimalne površine, ki prejme nevezana plačila. Takšne zahteve bi se morale nanašati na potrebo, da se prepreči prekomerno upravno breme, ki ga povzroči upravljanje številnih plačil majhnih zneskov, in potrebo po zagotavljanju učinkovitega prispevanja podpore k ciljem SKP, h katerim prispevajo nevezana neposredna plačila. Da bi zagotovili minimalno raven kmetijske dohodkovne podpore za vse
  dejavne
  kmete in izpolnili cilj Pogodbe, tj. kmetijski skupnosti zagotoviti primeren življenjski standard, bi bilo treba letno nevezano plačilo na površino določiti kot vrsto intervencije „osnovna dohodkovna podpora za trajnostnost“. Za boljšo ciljno usmerjenost te podpore so zneski plačil lahko diferencirani po skupinah ozemelj na podlagi socialno-ekonomskih
  , okoljskih
  in/ali agronomskih razmer. Države članice se lahko za preprečitev motenj za dohodke kmetov odločijo, da bodo osnovno dohodkovno podporo za trajnostnost izvajale na podlagi plačilnih pravic. V tem primeru bi morala biti vrednost plačilnih pravic pred kakršno koli nadaljnjo konvergenco sorazmerna z njihovo vrednostjo, določeno v okviru shem osnovnega plačila v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013, pri čemer se upoštevajo tudi plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje. Države članice bi poleg tega morale doseči nadaljnjo konvergenco, da bi
  do leta 2026
  postopoma
  dosegle polno konvergenco
  .

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26a) | Dohodkovna podpora v okviru SKP veliko prispeva k stabilnosti in trajnosti številnih malih in družinskih kmetij v Evropi. Čeprav so se pričakovanja do kmetov povečala, pa to ne velja za njihove denarne prejemke. Skupni delež SKP v proračunu Unije se zmanjšuje, pri tem pa krize na trgu v tem sektorju in vedno manjše število dejavnih kmetov še naprej ogrožajo preživetje sektorja. Model družinske kmetije je treba ohraniti v okviru splošnih ciljev SKP in strateških načrtov držav članic ter priznati njegovo pomembno vlogo pri ohranjanju družbene strukture na podeželju in zagotavljanju načina življenja številnih prebivalcev podeželja. Družinske kmetije prispevajo k trajnostni proizvodnji hrane, ohranjanju naravnih virov, diverzifikaciji in zagotavljanju prehranske varnosti. Izjemen pritisk globalizacije bodo najprej občutili prav kmetje na malih družinskih kmetijah. To bi pomenilo, da cilji SKP očitno niso doseženi, in spodkopalo argumente za podporo SKP v prihodnje. Zato bi si morali strateški načrti SKP v svojih specifičnih ciljih prizadevati za zaščito tega modela kmetovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26a)

Dohodkovna podpora v okviru SKP veliko prispeva k stabilnosti in trajnosti številnih malih in družinskih kmetij v Evropi. Čeprav so se pričakovanja do kmetov povečala, pa to ne velja za njihove denarne prejemke. Skupni delež SKP v proračunu Unije se zmanjšuje, pri tem pa krize na trgu v tem sektorju in vedno manjše število dejavnih kmetov še naprej ogrožajo preživetje sektorja. Model družinske kmetije je treba ohraniti v okviru splošnih ciljev SKP in strateških načrtov držav članic ter priznati njegovo pomembno vlogo pri ohranjanju družbene strukture na podeželju in zagotavljanju načina življenja številnih prebivalcev podeželja. Družinske kmetije prispevajo k trajnostni proizvodnji hrane, ohranjanju naravnih virov, diverzifikaciji in zagotavljanju prehranske varnosti. Izjemen pritisk globalizacije bodo najprej občutili prav kmetje na malih družinskih kmetijah. To bi pomenilo, da cilji SKP očitno niso doseženi, in spodkopalo argumente za podporo SKP v prihodnje. Zato bi si morali strateški načrti SKP v svojih specifičnih ciljih prizadevati za zaščito tega modela kmetovanja.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Male kmetije so še vedno temelj kmetijstva Unije, saj imajo ključno vlogo pri podpiranju zaposlovanja na podeželju in prispevajo k teritorialnemu razvoju. Da bi spodbujali bolj uravnoteženo porazdelitev podpore in zmanjšali upravno breme za upravičence do majhnih zneskov, bi morale države članice imeti možnost, da malim kmetom ponudijo možnost nadomestitve
  drugih
  neposrednih plačil z zaokroženim zneskom plačila za male kmete. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Male kmetije so še vedno temelj kmetijstva Unije, saj imajo ključno vlogo pri podpiranju zaposlovanja na podeželju in prispevajo k teritorialnemu razvoju. Da bi spodbujali bolj uravnoteženo porazdelitev podpore in zmanjšali upravno breme za upravičence do majhnih zneskov, bi morale države članice imeti možnost, da malim kmetom ponudijo možnost nadomestitve
  drugih
  neposrednih plačil z zaokroženim zneskom plačila za male kmete.

| (28) | Male kmetije so še vedno temelj kmetijstva Unije, saj imajo ključno vlogo pri podpiranju zaposlovanja na podeželju in prispevajo k teritorialnemu razvoju. Da bi spodbujali bolj uravnoteženo porazdelitev podpore in zmanjšali upravno breme za upravičence do majhnih zneskov, bi morale države članice imeti možnost, da malim kmetom ponudijo možnost nadomestitve neposrednih plačil z zaokroženim zneskom plačila za male kmete.
  Vendar bi bilo treba države članice z namenom večjega zmanjšanja upravnega bremena pooblastiti, da na začetku nekatere kmete samodejno vključijo v poenostavljeno shemo in jim ponudijo možnost, da se v določenem roku iz nje umaknejo. V skladu z načelom sorazmernosti je treba državam članicam omogočiti, da za male kmete, ki sodelujejo v poenostavljeni shemi, uvedejo v poenostavljeno shemo pregledov pogojenosti. |
| --- | --- |

(28)

Male kmetije so še vedno temelj kmetijstva Unije, saj imajo ključno vlogo pri podpiranju zaposlovanja na podeželju in prispevajo k teritorialnemu razvoju. Da bi spodbujali bolj uravnoteženo porazdelitev podpore in zmanjšali upravno breme za upravičence do majhnih zneskov, bi morale države članice imeti možnost, da malim kmetom ponudijo možnost nadomestitve neposrednih plačil z zaokroženim zneskom plačila za male kmete.
  Vendar bi bilo treba države članice z namenom večjega zmanjšanja upravnega bremena pooblastiti, da na začetku nekatere kmete samodejno vključijo v poenostavljeno shemo in jim ponudijo možnost, da se v določenem roku iz nje umaknejo. V skladu z načelom sorazmernosti je treba državam članicam omogočiti, da za male kmete, ki sodelujejo v poenostavljeni shemi, uvedejo v poenostavljeno shemo pregledov pogojenosti.

Spremembi 28 in 791

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30a) | Ekološko kmetovanje se razvija v številnih državah članicah in dokazano proizvaja javne dobrine, ohranja ekosistemske storitve in naravne vire, zmanjšuje vložke, privablja mlade kmete, zlasti ženske, ustvarja delovna mesta, preizkuša nove poslovne modele, izpolnjuje družbene zahteve in oživlja podeželska območja. Kljub temu je rast v povpraševanju po ekoloških proizvodih večja od rasti ekološke proizvodnje. Za izpolnitev vse večjega povpraševanja po ekoloških proizvodih in za razvoj celotne ekološke dobavne verige bi morale države članice zagotoviti, da bi njihovi strateški načrti SKP vključevali cilje za povečanje deleža kmetijskih zemljišč, namenjenih ekološkemu kmetovanju. Države članice bi morale imeti možnost, da bi lahko preusmeritev v ekološko kmetovanje financirale prek ukrepov za razvoj podeželja, ekoshem ali v kombinaciji obojega in bi morale zagotoviti, da bi dodeljena sredstva ustrezala pričakovani rasti ekološke pridelave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30a)

Ekološko kmetovanje se razvija v številnih državah članicah in dokazano proizvaja javne dobrine, ohranja ekosistemske storitve in naravne vire, zmanjšuje vložke, privablja mlade kmete, zlasti ženske, ustvarja delovna mesta, preizkuša nove poslovne modele, izpolnjuje družbene zahteve in oživlja podeželska območja. Kljub temu je rast v povpraševanju po ekoloških proizvodih večja od rasti ekološke proizvodnje. Za izpolnitev vse večjega povpraševanja po ekoloških proizvodih in za razvoj celotne ekološke dobavne verige bi morale države članice zagotoviti, da bi njihovi strateški načrti SKP vključevali cilje za povečanje deleža kmetijskih zemljišč, namenjenih ekološkemu kmetovanju. Države članice bi morale imeti možnost, da bi lahko preusmeritev v ekološko kmetovanje financirale prek ukrepov za razvoj podeželja, ekoshem ali v kombinaciji obojega in bi morale zagotoviti, da bi dodeljena sredstva ustrezala pričakovani rasti ekološke pridelave.

Spremembi 29 in 792

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (31) | SKP bi morala zagotoviti, da države članice okrepijo doseganje okoljskih ciljev ob upoštevanju lokalnih potreb in dejanskih razmer kmetov. Države članice lahko v okviru neposrednih plačil v strateškem načrtu SKP vzpostavijo ekosheme, pri katerih bi lahko kmetje prostovoljno sodelovali in ki bi morale biti v celoti usklajene z drugimi ustreznimi intervencijami. Države članice bi jih morale opredeliti kot plačilo, odobreno bodisi za spodbujanje in poplačilo zagotavljanja javnih dobrin s kmetijskimi praksami, ki ugodno vplivajo na okolje in podnebje
  , ali kot nadomestilo za uvedbo teh praks. V obeh primerih
  morajo stremeti k povečanju okoljske in podnebne uspešnosti SKP in bi morale biti zato zasnovane tako, da presegajo obvezne zahteve, ki jih že določa sistem pogojenosti. Države članice se lahko odločijo, da vzpostavijo ekosheme za
  kmetijske prakse
  , kot so okrepljeno upravljanje trajnih pašnikov in
  krajinskih značilnosti ter
  ekološko kmetovanje. Te sheme lahko vključujejo tudi „sheme na začetni ravni“, ki so lahko pogoj za prevzem ambicioznejših obveznosti v okviru razvoja podeželja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(31)

SKP bi morala zagotoviti, da države članice okrepijo doseganje okoljskih ciljev ob upoštevanju lokalnih potreb in dejanskih razmer kmetov. Države članice lahko v okviru neposrednih plačil v strateškem načrtu SKP vzpostavijo ekosheme, pri katerih bi lahko kmetje prostovoljno sodelovali in ki bi morale biti v celoti usklajene z drugimi ustreznimi intervencijami. Države članice bi jih morale opredeliti kot plačilo, odobreno bodisi za spodbujanje in poplačilo zagotavljanja javnih dobrin s kmetijskimi praksami, ki ugodno vplivajo na okolje in podnebje
  , ali kot nadomestilo za uvedbo teh praks. V obeh primerih
  morajo stremeti k povečanju okoljske in podnebne uspešnosti SKP in bi morale biti zato zasnovane tako, da presegajo obvezne zahteve, ki jih že določa sistem pogojenosti. Države članice se lahko odločijo, da vzpostavijo ekosheme za
  kmetijske prakse
  , kot so okrepljeno upravljanje trajnih pašnikov in
  krajinskih značilnosti ter
  ekološko kmetovanje. Te sheme lahko vključujejo tudi „sheme na začetni ravni“, ki so lahko pogoj za prevzem ambicioznejših obveznosti v okviru razvoja podeželja.

| (31) | SKP bi morala zagotoviti, da države članice okrepijo doseganje okoljskih ciljev ob upoštevanju lokalnih potreb in dejanskih razmer kmetov. Države članice lahko v okviru neposrednih plačil v strateškem načrtu SKP
  na podlagi seznama, ki ga pripravi Komisija in vsebuje kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje,
  vzpostavijo ekosheme, pri katerih bi lahko kmetje prostovoljno sodelovali in ki bi morale biti v celoti usklajene z drugimi ustreznimi intervencijami. Države članice bi jih morale opredeliti kot plačilo, odobreno bodisi za spodbujanje in poplačilo zagotavljanja javnih dobrin s kmetijskimi praksami, ki ugodno vplivajo na okolje in podnebje
  in
  morajo stremeti k povečanju okoljske in podnebne uspešnosti SKP in bi morale biti zato zasnovane tako, da presegajo obvezne zahteve, ki jih že določa sistem pogojenosti.
  Države članice bi morale določen delež svojih dodelitev za neposredna plačila nameniti za ekosheme.
  Države članice se lahko odločijo, da vzpostavijo ekosheme za
  spodbujanje modelov pridelave, ki ugodno vplivajo na okolje, zlasti ekstenzivne živinoreje, ter vseh vrst kmetijskih praks
  , kot so okrepljeno upravljanje trajnih pašnikov
  , trajnih krajinskih značilnosti
  in
  sistemi okoljskega certificiranja ter
  ekološko kmetovanje
  , integrirana pridelava ali konzervacijsko kmetijstvo
  . Te sheme lahko vključujejo tudi
  drugačne vrste ukrepov, ki niso kmetijsko-okoljsko-podnebne obveznosti za razvoj podeželja, ter enake ukrepe, ki se lahko uvrščajo med
  „sheme na začetni ravni“, ki so lahko pogoj za prevzem ambicioznejših obveznosti v okviru razvoja podeželja. |
| --- | --- |

(31)

SKP bi morala zagotoviti, da države članice okrepijo doseganje okoljskih ciljev ob upoštevanju lokalnih potreb in dejanskih razmer kmetov. Države članice lahko v okviru neposrednih plačil v strateškem načrtu SKP
  na podlagi seznama, ki ga pripravi Komisija in vsebuje kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje,
  vzpostavijo ekosheme, pri katerih bi lahko kmetje prostovoljno sodelovali in ki bi morale biti v celoti usklajene z drugimi ustreznimi intervencijami. Države članice bi jih morale opredeliti kot plačilo, odobreno bodisi za spodbujanje in poplačilo zagotavljanja javnih dobrin s kmetijskimi praksami, ki ugodno vplivajo na okolje in podnebje
  in
  morajo stremeti k povečanju okoljske in podnebne uspešnosti SKP in bi morale biti zato zasnovane tako, da presegajo obvezne zahteve, ki jih že določa sistem pogojenosti.
  Države članice bi morale določen delež svojih dodelitev za neposredna plačila nameniti za ekosheme.
  Države članice se lahko odločijo, da vzpostavijo ekosheme za
  spodbujanje modelov pridelave, ki ugodno vplivajo na okolje, zlasti ekstenzivne živinoreje, ter vseh vrst kmetijskih praks
  , kot so okrepljeno upravljanje trajnih pašnikov
  , trajnih krajinskih značilnosti
  in
  sistemi okoljskega certificiranja ter
  ekološko kmetovanje
  , integrirana pridelava ali konzervacijsko kmetijstvo
  . Te sheme lahko vključujejo tudi
  drugačne vrste ukrepov, ki niso kmetijsko-okoljsko-podnebne obveznosti za razvoj podeželja, ter enake ukrepe, ki se lahko uvrščajo med
  „sheme na začetni ravni“, ki so lahko pogoj za prevzem ambicioznejših obveznosti v okviru razvoja podeželja.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (33) | Zagotoviti bi bilo treba skladnost vezane dohodkovne podpore z mednarodnimi obveznostmi Unije. To vključuje zlasti zahteve iz Memoranduma o soglasju o oljnicah, sklenjenega med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike v okviru GATT

   (17)

  , kot velja po spremembah ločene osnovne površine EU za oljnice zaradi spremenjene sestave EU. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejemanje izvedbenih aktov v ta namen z določitvijo podrobnih pravil v zvezi s tem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33)

Zagotoviti bi bilo treba skladnost vezane dohodkovne podpore z mednarodnimi obveznostmi Unije. To vključuje zlasti zahteve iz Memoranduma o soglasju o oljnicah, sklenjenega med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike v okviru GATT

   (17)

  , kot velja po spremembah ločene osnovne površine EU za oljnice zaradi spremenjene sestave EU. Komisija bi morala biti pooblaščena za sprejemanje izvedbenih aktov v ta namen z določitvijo podrobnih pravil v zvezi s tem.

črtano

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (35) | Da bi prispevali k doseganju ciljev SKP in okrepili sinergije z drugimi instrumenti SKP, so potrebne sektorske vrste intervencij. V skladu z modelom izvajanja bi bilo treba na ravni Unije opredeliti minimalne zahteve glede vsebine in ciljev takih sektorskih vrst intervencij, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu ter preprečili pogoje za neenako in nepravično konkurenco. Države članice bi morale upravičiti njihovo vključitev v strateške načrte SKP in zagotoviti skladnost z drugimi intervencijami na sektorski ravni. Široke vrste intervencij, ki jih je treba določiti na ravni Unije, bi morale zajemati sektorje sadja in zelenjave, vina, čebelarskih proizvodov, oljčnega olja in namiznih oljk, hmelja in drugih proizvodov,
  ki jih je treba določiti
  , za katere velja, da ima sprejetje sektorskih programov ugodne učinke na doseganje nekaterih ali vseh splošnih in specifičnih ciljev SKP, določenih v tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35)

Da bi prispevali k doseganju ciljev SKP in okrepili sinergije z drugimi instrumenti SKP, so potrebne sektorske vrste intervencij. V skladu z modelom izvajanja bi bilo treba na ravni Unije opredeliti minimalne zahteve glede vsebine in ciljev takih sektorskih vrst intervencij, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu ter preprečili pogoje za neenako in nepravično konkurenco. Države članice bi morale upravičiti njihovo vključitev v strateške načrte SKP in zagotoviti skladnost z drugimi intervencijami na sektorski ravni. Široke vrste intervencij, ki jih je treba določiti na ravni Unije, bi morale zajemati sektorje sadja in zelenjave, vina, čebelarskih proizvodov, oljčnega olja in namiznih oljk, hmelja in drugih proizvodov,
  ki jih je treba določiti
  , za katere velja, da ima sprejetje sektorskih programov ugodne učinke na doseganje nekaterih ali vseh splošnih in specifičnih ciljev SKP, določenih v tej uredbi.

| (35) | Da bi prispevali k doseganju ciljev SKP in okrepili sinergije z drugimi instrumenti SKP, so potrebne sektorske vrste intervencij. V skladu z modelom izvajanja bi bilo treba na ravni Unije opredeliti minimalne zahteve glede vsebine in ciljev takih sektorskih vrst intervencij, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu ter preprečili pogoje za neenako in nepravično konkurenco. Države članice bi morale upravičiti njihovo vključitev v strateške načrte SKP in zagotoviti skladnost z drugimi intervencijami na sektorski ravni. Široke vrste intervencij, ki jih je treba določiti na ravni Unije, bi morale zajemati sektorje sadja in zelenjave, vina, čebelarskih proizvodov, oljčnega olja in namiznih oljk, hmelja in drugih proizvodov,
  določenih v členu 39
  , za katere velja, da ima sprejetje sektorskih programov ugodne učinke na doseganje nekaterih ali vseh splošnih in specifičnih ciljev SKP, določenih v tej uredbi. |
| --- | --- |

(35)

Da bi prispevali k doseganju ciljev SKP in okrepili sinergije z drugimi instrumenti SKP, so potrebne sektorske vrste intervencij. V skladu z modelom izvajanja bi bilo treba na ravni Unije opredeliti minimalne zahteve glede vsebine in ciljev takih sektorskih vrst intervencij, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje na notranjem trgu ter preprečili pogoje za neenako in nepravično konkurenco. Države članice bi morale upravičiti njihovo vključitev v strateške načrte SKP in zagotoviti skladnost z drugimi intervencijami na sektorski ravni. Široke vrste intervencij, ki jih je treba določiti na ravni Unije, bi morale zajemati sektorje sadja in zelenjave, vina, čebelarskih proizvodov, oljčnega olja in namiznih oljk, hmelja in drugih proizvodov,
  določenih v členu 39
  , za katere velja, da ima sprejetje sektorskih programov ugodne učinke na doseganje nekaterih ali vseh splošnih in specifičnih ciljev SKP, določenih v tej uredbi.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (35a) | Glede na povečanje sredstev, predvidenih za čebelarski sektor, in v skladu s priznanjem pomembne vloge, ki jo ima ta za ohranjanje biotske raznovrstnosti in pridelavo živil, je treba zvišati tudi zgornjo mejo sofinanciranja Unije in dodati nove upravičene ukrepe, namenjene spodbujanju razvoja tega sektorja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35a)

Glede na povečanje sredstev, predvidenih za čebelarski sektor, in v skladu s priznanjem pomembne vloge, ki jo ima ta za ohranjanje biotske raznovrstnosti in pridelavo živil, je treba zvišati tudi zgornjo mejo sofinanciranja Unije in dodati nove upravičene ukrepe, namenjene spodbujanju razvoja tega sektorja.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (37) | Pri intervencijah za razvoj podeželja so načela opredeljena na ravni Unije, zlasti glede osnovnih zahtev za uporabo meril za izbor, namenjenih državam članicam. Vendar bi morale države članice imeti široko diskrecijsko pravico za opredelitev posebnih pogojev glede na svoje potrebe. Vrste intervencij za razvoj podeželja vključujejo plačila za okoljske, podnebne in druge upravljavske obveznosti, ki jih morajo države članice podpirati na svojem celotnem ozemlju v skladu s svojimi nacionalno, regionalno ali lokalno specifičnimi potrebami. Države članice bi morale plačila odobriti kmetom in drugim upravljavcem zemljišč, ki prostovoljno prevzamejo upravljavske obveznosti, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter varstvu in izboljšanju okolja, vključno s kakovostjo in količino vode, kakovostjo zraka, tlemi, biotsko raznovrstnostjo in ekosistemskimi storitvami, tudi prostovoljnimi obveznostmi v okviru omrežja Natura 2000 in podporo za gensko raznovrstnost. Podpora v okviru plačil za upravljavske obveznosti se lahko odobri tudi v obliki integriranih ali kooperativnih pristopov pod lokalnim vodstvom in intervencij na podlagi rezultatov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37)

Pri intervencijah za razvoj podeželja so načela opredeljena na ravni Unije, zlasti glede osnovnih zahtev za uporabo meril za izbor, namenjenih državam članicam. Vendar bi morale države članice imeti široko diskrecijsko pravico za opredelitev posebnih pogojev glede na svoje potrebe. Vrste intervencij za razvoj podeželja vključujejo plačila za okoljske, podnebne in druge upravljavske obveznosti, ki jih morajo države članice podpirati na svojem celotnem ozemlju v skladu s svojimi nacionalno, regionalno ali lokalno specifičnimi potrebami. Države članice bi morale plačila odobriti kmetom in drugim upravljavcem zemljišč, ki prostovoljno prevzamejo upravljavske obveznosti, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter varstvu in izboljšanju okolja, vključno s kakovostjo in količino vode, kakovostjo zraka, tlemi, biotsko raznovrstnostjo in ekosistemskimi storitvami, tudi prostovoljnimi obveznostmi v okviru omrežja Natura 2000 in podporo za gensko raznovrstnost. Podpora v okviru plačil za upravljavske obveznosti se lahko odobri tudi v obliki integriranih ali kooperativnih pristopov pod lokalnim vodstvom in intervencij na podlagi rezultatov.

| (37) | Pri intervencijah za razvoj podeželja so načela opredeljena na ravni Unije, zlasti glede osnovnih zahtev za uporabo meril za izbor, namenjenih državam članicam. Vendar bi morale države članice imeti široko diskrecijsko pravico za opredelitev posebnih pogojev glede na svoje potrebe. Vrste intervencij za razvoj podeželja vključujejo plačila za okoljske, podnebne in druge upravljavske obveznosti, ki jih morajo države članice podpirati na svojem celotnem ozemlju v skladu s svojimi nacionalno, regionalno ali lokalno specifičnimi potrebami. Države članice bi morale plačila odobriti kmetom
  , skupinam kmetov
  in drugim upravljavcem zemljišč, ki prostovoljno prevzamejo upravljavske obveznosti, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter varstvu in izboljšanju okolja, vključno s kakovostjo in količino vode, kakovostjo zraka, tlemi, biotsko raznovrstnostjo in ekosistemskimi storitvami, tudi prostovoljnimi obveznostmi v okviru omrežja Natura 2000 in
  območij z visoko naravno vrednostjo, in
  podporo za gensko raznovrstnost. Podpora v okviru plačil za upravljavske obveznosti se lahko odobri tudi v obliki integriranih
  , kolektivnih
  ali kooperativnih pristopov pod lokalnim vodstvom in intervencij na podlagi rezultatov. |
| --- | --- |

(37)

Pri intervencijah za razvoj podeželja so načela opredeljena na ravni Unije, zlasti glede osnovnih zahtev za uporabo meril za izbor, namenjenih državam članicam. Vendar bi morale države članice imeti široko diskrecijsko pravico za opredelitev posebnih pogojev glede na svoje potrebe. Vrste intervencij za razvoj podeželja vključujejo plačila za okoljske, podnebne in druge upravljavske obveznosti, ki jih morajo države članice podpirati na svojem celotnem ozemlju v skladu s svojimi nacionalno, regionalno ali lokalno specifičnimi potrebami. Države članice bi morale plačila odobriti kmetom
  , skupinam kmetov
  in drugim upravljavcem zemljišč, ki prostovoljno prevzamejo upravljavske obveznosti, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter varstvu in izboljšanju okolja, vključno s kakovostjo in količino vode, kakovostjo zraka, tlemi, biotsko raznovrstnostjo in ekosistemskimi storitvami, tudi prostovoljnimi obveznostmi v okviru omrežja Natura 2000 in
  območij z visoko naravno vrednostjo, in
  podporo za gensko raznovrstnost. Podpora v okviru plačil za upravljavske obveznosti se lahko odobri tudi v obliki integriranih
  , kolektivnih
  ali kooperativnih pristopov pod lokalnim vodstvom in intervencij na podlagi rezultatov.

Sprememba 729

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (37a) | Države članice bi morale imeti možnost, da za namene zagotovitve odpornosti ekosistemov Unije in spodbujanja biotske raznovrstnosti odobrijo sredstva za kmetijsko-okoljske trajnostne prakse, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter ohranjanje in izboljšanje genskih virov, zlasti s tradicionalnimi metodami parjenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(37a)

Države članice bi morale imeti možnost, da za namene zagotovitve odpornosti ekosistemov Unije in spodbujanja biotske raznovrstnosti odobrijo sredstva za kmetijsko-okoljske trajnostne prakse, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter ohranjanje in izboljšanje genskih virov, zlasti s tradicionalnimi metodami parjenja.

Spremembe 34, 794 in 856

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (38) | Podpora za upravljavske obveznosti
  lahko
  vključuje premije za ekološko kmetovanje za vzdrževanje ekološko obdelanih zemljišč
  in prehod nanje
  ; plačila za druge vrste intervencij, ki podpirajo okolju prijazne sisteme pridelave, kot so agroekologija,
  konzervacijsko kmetijstvo in
  integrirana pridelava; gozdarsko-okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov; premije za gozdove in vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov; dobrobit živali; ohranjanje, trajnostno rabo in razvoj genskih virov. Države članice lahko v okviru te vrste intervencij razvijejo druge sheme glede na njihove potrebe. Ta vrsta plačil bi morala zajemati le dodatne stroške in izpad dohodka, ki so posledica obveznosti, ki presegajo izhodiščne obvezne standarde in zahteve, določene v zakonodaji Unije in nacionalni zakonodaji, ter pogojenost, določeno v strateškem načrtu SKP. Obveznosti, povezane s to vrsto intervencij, se lahko prevzamejo za vnaprej določeno letno ali večletno obdobje in lahko presegajo sedem let, kadar je to ustrezno utemeljeno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(38)

Podpora za upravljavske obveznosti
  lahko
  vključuje premije za ekološko kmetovanje za vzdrževanje ekološko obdelanih zemljišč
  in prehod nanje
  ; plačila za druge vrste intervencij, ki podpirajo okolju prijazne sisteme pridelave, kot so agroekologija,
  konzervacijsko kmetijstvo in
  integrirana pridelava; gozdarsko-okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov; premije za gozdove in vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov; dobrobit živali; ohranjanje, trajnostno rabo in razvoj genskih virov. Države članice lahko v okviru te vrste intervencij razvijejo druge sheme glede na njihove potrebe. Ta vrsta plačil bi morala zajemati le dodatne stroške in izpad dohodka, ki so posledica obveznosti, ki presegajo izhodiščne obvezne standarde in zahteve, določene v zakonodaji Unije in nacionalni zakonodaji, ter pogojenost, določeno v strateškem načrtu SKP. Obveznosti, povezane s to vrsto intervencij, se lahko prevzamejo za vnaprej določeno letno ali večletno obdobje in lahko presegajo sedem let, kadar je to ustrezno utemeljeno.

| (38) | Podpora za upravljavske obveznosti vključuje premije za ekološko kmetovanje
  za prehod na ekološko obdelana zemljišča, vključuje pa lahko tudi premije
  za vzdrževanje ekološko obdelanih zemljišč in prehod nanje; plačila za druge vrste intervencij, ki podpirajo okolju prijazne sisteme pridelave, kot so
  kmetovanje visoke naravne vrednosti,
  agroekologija, integrirana pridelava; gozdarsko-okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov; premije za gozdove in vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov;
  varstvo tradicionalnih kmetijskih krajin,
  dobrobit
  in zdravje
  živali; ohranjanje, trajnostno rabo in razvoj genskih virov
  ter biotske raznovrstnosti
  . Države članice lahko v okviru te vrste intervencij razvijejo druge sheme glede na svoje potrebe
  in okrepijo posebne kmetijsko-okoljske ukrepe za sektor čebelarstva, ki v nekaterih regijah Unije že obstajajo, ter pripravijo dodatne ukrepe
  . Ta vrsta plačil bi morala zajemati le dodatne stroške
  , finančne spodbude
  in izpad dohodka, ki so posledica obveznosti, ki presegajo izhodiščne obvezne standarde in zahteve, določene v zakonodaji Unije in nacionalni zakonodaji, ter pogojenost, določeno v strateškem načrtu SKP.
  Države članice bi lahko zagotovile finančne pobude za upravičence.
  Obveznosti, povezane s to vrsto intervencij,
  pa
  se lahko prevzamejo za vnaprej določeno letno ali večletno obdobje in lahko presegajo sedem let, kadar je to ustrezno utemeljeno. |
| --- | --- |

(38)

Podpora za upravljavske obveznosti vključuje premije za ekološko kmetovanje
  za prehod na ekološko obdelana zemljišča, vključuje pa lahko tudi premije
  za vzdrževanje ekološko obdelanih zemljišč in prehod nanje; plačila za druge vrste intervencij, ki podpirajo okolju prijazne sisteme pridelave, kot so
  kmetovanje visoke naravne vrednosti,
  agroekologija, integrirana pridelava; gozdarsko-okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov; premije za gozdove in vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov;
  varstvo tradicionalnih kmetijskih krajin,
  dobrobit
  in zdravje
  živali; ohranjanje, trajnostno rabo in razvoj genskih virov
  ter biotske raznovrstnosti
  . Države članice lahko v okviru te vrste intervencij razvijejo druge sheme glede na svoje potrebe
  in okrepijo posebne kmetijsko-okoljske ukrepe za sektor čebelarstva, ki v nekaterih regijah Unije že obstajajo, ter pripravijo dodatne ukrepe
  . Ta vrsta plačil bi morala zajemati le dodatne stroške
  , finančne spodbude
  in izpad dohodka, ki so posledica obveznosti, ki presegajo izhodiščne obvezne standarde in zahteve, določene v zakonodaji Unije in nacionalni zakonodaji, ter pogojenost, določeno v strateškem načrtu SKP.
  Države članice bi lahko zagotovile finančne pobude za upravičence.
  Obveznosti, povezane s to vrsto intervencij,
  pa
  se lahko prevzamejo za vnaprej določeno letno ali večletno obdobje in lahko presegajo sedem let, kadar je to ustrezno utemeljeno.

Spremembi 35 in 795

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (39) | Ukrepi na področju gozdarstva bi morali prispevati k izvajanju gozdarske strategije Unije in temeljiti na nacionalnih ali podnacionalnih gozdnih programih ali enakovrednih instrumentih držav članic, ki bi morali temeljiti na obveznostih, ki izhajajo iz uredbe
  o vključitvi emisij toplogrednih plinov
  in
  odvzemov zaradi rabe zemljišč, energije rabe zemljišč
  in
  gozdarstva [LULUCF], in obveznostih
  , sprejetih na ministrskih konferencah o varstvu gozdov v Evropi. Intervencije bi morale temeljiti na načrtih za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednih instrumentih ter bi lahko obsegale razvoj gozdnih območij in trajnostno gospodarjenje z gozdovi, vključno s pogozdovanjem zemljišč ter vzpostavitvijo in obnovo kmetijsko-gozdarskih sistemov; varstvo, obnovo in izboljšanje gozdnih virov ob upoštevanju potreb po prilagajanju; naložbe za zagotavljanje in krepitev ohranjanja in odpornosti gozdov ter zagotavljanje gozdnih ekosistemskih in podnebnih storitev ter ukrepe in naložbe v podporo energiji iz obnovljivih virov in biogospodarstvu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(39)

Ukrepi na področju gozdarstva bi morali prispevati k izvajanju gozdarske strategije Unije in temeljiti na nacionalnih ali podnacionalnih gozdnih programih ali enakovrednih instrumentih držav članic, ki bi morali temeljiti na obveznostih, ki izhajajo iz uredbe
  o vključitvi emisij toplogrednih plinov
  in
  odvzemov zaradi rabe zemljišč, energije rabe zemljišč
  in
  gozdarstva [LULUCF], in obveznostih
  , sprejetih na ministrskih konferencah o varstvu gozdov v Evropi. Intervencije bi morale temeljiti na načrtih za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednih instrumentih ter bi lahko obsegale razvoj gozdnih območij in trajnostno gospodarjenje z gozdovi, vključno s pogozdovanjem zemljišč ter vzpostavitvijo in obnovo kmetijsko-gozdarskih sistemov; varstvo, obnovo in izboljšanje gozdnih virov ob upoštevanju potreb po prilagajanju; naložbe za zagotavljanje in krepitev ohranjanja in odpornosti gozdov ter zagotavljanje gozdnih ekosistemskih in podnebnih storitev ter ukrepe in naložbe v podporo energiji iz obnovljivih virov in biogospodarstvu.

| (39) | Ukrepi na področju gozdarstva bi morali prispevati k 
  širši uporabi kmetijsko-gozdarskih sistemov in
  izvajanju gozdarske strategije Unije in temeljiti na nacionalnih ali podnacionalnih gozdnih programih ali enakovrednih instrumentih držav članic, ki bi morali temeljiti na obveznostih, ki izhajajo iz uredbe
  (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta
  in
  Sveta

   (1a), in obveznostih, sprejetih na ministrskih konferencah o varstvu gozdov v Evropi. Intervencije bi morale temeljiti na načrtih za
  trajnostno
  gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednih instrumentih
  , ki učinkovito izkoriščajo potencial gozdov za sekvestracijo ogljika iz ozračja ob hkratni krepitvi biotske raznovrstnosti,
  ter bi lahko obsegale razvoj gozdnih območij in trajnostno gospodarjenje z gozdovi, vključno s pogozdovanjem zemljišč
  , preprečevanjem požarov
  ter vzpostavitvijo in obnovo kmetijsko-gozdarskih sistemov; varstvo, obnovo in izboljšanje gozdnih virov ob upoštevanju potreb po prilagajanju; naložbe za zagotavljanje in krepitev ohranjanja in odpornosti gozdov ter zagotavljanje gozdnih ekosistemskih in podnebnih storitev ter ukrepe in naložbe v podporo energiji iz obnovljivih virov in biogospodarstvu. |
| --- | --- |

(39)

Ukrepi na področju gozdarstva bi morali prispevati k 
  širši uporabi kmetijsko-gozdarskih sistemov in
  izvajanju gozdarske strategije Unije in temeljiti na nacionalnih ali podnacionalnih gozdnih programih ali enakovrednih instrumentih držav članic, ki bi morali temeljiti na obveznostih, ki izhajajo iz uredbe
  (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta
  in
  Sveta

   (1a), in obveznostih, sprejetih na ministrskih konferencah o varstvu gozdov v Evropi. Intervencije bi morale temeljiti na načrtih za
  trajnostno
  gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednih instrumentih
  , ki učinkovito izkoriščajo potencial gozdov za sekvestracijo ogljika iz ozračja ob hkratni krepitvi biotske raznovrstnosti,
  ter bi lahko obsegale razvoj gozdnih območij in trajnostno gospodarjenje z gozdovi, vključno s pogozdovanjem zemljišč
  , preprečevanjem požarov
  ter vzpostavitvijo in obnovo kmetijsko-gozdarskih sistemov; varstvo, obnovo in izboljšanje gozdnih virov ob upoštevanju potreb po prilagajanju; naložbe za zagotavljanje in krepitev ohranjanja in odpornosti gozdov ter zagotavljanje gozdnih ekosistemskih in podnebnih storitev ter ukrepe in naložbe v podporo energiji iz obnovljivih virov in biogospodarstvu.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Države članice lahko za zagotavljanje primernega dohodka in odpornega kmetijskega sektorja po vsem ozemlju Unije odobrijo podporo kmetom na območjih z naravnimi in drugimi omejitvami, značilnimi za posamezno območje. Glede plačil za območja z naravnimi omejitvami bi bilo treba še naprej uporabljati politiko razvoja podeželja za obdobje 2014–2020. Da bi SKP lahko dosegla večjo dodano vrednost Unije za okolje in okrepila svoje sinergije s financiranjem naložb v naravo in biotsko raznovrstnost, je potreben ločen ukrep, s katerim bi se upravičencem zagotovilo nadomestilo za slabosti, povezane z izvajanjem omrežja Natura 2000 in
  okvirnih direktiv
  o vodah. Kmetom in gozdnim posestnikom bi bilo zato treba še naprej odobriti podporo, da bi lažje premagovali specifične slabosti, ki izhajajo iz izvajanja Direktive 2009/147/ES in Direktive 92/43/EGS, ter da bi pripomogli k učinkovitemu upravljanju območij Natura 2000. Kmetom bi bilo treba zagotoviti tudi podporo za lažje premagovanje slabosti na območjih povodij, ki izhajajo iz izvajanja okvirne direktive o vodah. Podpora bi morala biti vezana na posebne zahteve, opisane v strateških načrtih SKP, ki presegajo ustrezne obvezne standarde in zahteve. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da plačila kmetom ne bi povzročila dvojnega financiranja iz ekoshem. Poleg tega bi morale države članice pri celotnem oblikovanju svojih strateških načrtov SKP upoštevati specifične potrebe območij Natura 2000. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Države članice lahko za zagotavljanje primernega dohodka in odpornega kmetijskega sektorja po vsem ozemlju Unije odobrijo podporo kmetom na območjih z naravnimi in drugimi omejitvami, značilnimi za posamezno območje. Glede plačil za območja z naravnimi omejitvami bi bilo treba še naprej uporabljati politiko razvoja podeželja za obdobje 2014–2020. Da bi SKP lahko dosegla večjo dodano vrednost Unije za okolje in okrepila svoje sinergije s financiranjem naložb v naravo in biotsko raznovrstnost, je potreben ločen ukrep, s katerim bi se upravičencem zagotovilo nadomestilo za slabosti, povezane z izvajanjem omrežja Natura 2000 in
  okvirnih direktiv
  o vodah. Kmetom in gozdnim posestnikom bi bilo zato treba še naprej odobriti podporo, da bi lažje premagovali specifične slabosti, ki izhajajo iz izvajanja Direktive 2009/147/ES in Direktive 92/43/EGS, ter da bi pripomogli k učinkovitemu upravljanju območij Natura 2000. Kmetom bi bilo treba zagotoviti tudi podporo za lažje premagovanje slabosti na območjih povodij, ki izhajajo iz izvajanja okvirne direktive o vodah. Podpora bi morala biti vezana na posebne zahteve, opisane v strateških načrtih SKP, ki presegajo ustrezne obvezne standarde in zahteve. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da plačila kmetom ne bi povzročila dvojnega financiranja iz ekoshem. Poleg tega bi morale države članice pri celotnem oblikovanju svojih strateških načrtov SKP upoštevati specifične potrebe območij Natura 2000.

| (40) | Države članice lahko za zagotavljanje primernega dohodka in odpornega kmetijskega sektorja po vsem ozemlju Unije odobrijo podporo kmetom na območjih z naravnimi in drugimi omejitvami, značilnimi za posamezno območje
  , vključno z gorskimi območji in otoškimi regijami
  . Glede plačil za območja z naravnimi omejitvami bi bilo treba še naprej uporabljati politiko razvoja podeželja za obdobje 2014–2020. Da bi SKP lahko dosegla večjo dodano vrednost Unije za okolje in okrepila svoje sinergije s financiranjem naložb v naravo in biotsko raznovrstnost, je potreben ločen ukrep, s katerim bi se upravičencem zagotovilo nadomestilo za slabosti, povezane z izvajanjem omrežja Natura 2000
  , uvedenim z Direktivo Sveta 92/43/EGS

   (1a) in
  okvirno direktivo
  o vodah. Kmetom in gozdnim posestnikom bi bilo zato treba še naprej odobriti podporo, da bi lažje premagovali specifične slabosti, ki izhajajo iz izvajanja Direktive 2009/147/ES in Direktive 92/43/EGS, ter da bi pripomogli k učinkovitemu upravljanju območij Natura 2000. Kmetom bi bilo treba zagotoviti tudi podporo za lažje premagovanje slabosti na območjih povodij, ki izhajajo iz izvajanja okvirne direktive o vodah. Podpora bi morala biti vezana na posebne zahteve, opisane v strateških načrtih SKP, ki presegajo ustrezne obvezne standarde in zahteve. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da plačila kmetom ne bi povzročila dvojnega financiranja iz ekoshem
  , obenem pa v strateških načrtih omogočiti dovolj prožnosti za lažje dopolnjevanje med različnimi intervencijami
  . Poleg tega bi morale države članice pri celotnem oblikovanju svojih strateških načrtov SKP upoštevati specifične potrebe območij Natura 2000. |
| --- | --- |

(40)

Države članice lahko za zagotavljanje primernega dohodka in odpornega kmetijskega sektorja po vsem ozemlju Unije odobrijo podporo kmetom na območjih z naravnimi in drugimi omejitvami, značilnimi za posamezno območje
  , vključno z gorskimi območji in otoškimi regijami
  . Glede plačil za območja z naravnimi omejitvami bi bilo treba še naprej uporabljati politiko razvoja podeželja za obdobje 2014–2020. Da bi SKP lahko dosegla večjo dodano vrednost Unije za okolje in okrepila svoje sinergije s financiranjem naložb v naravo in biotsko raznovrstnost, je potreben ločen ukrep, s katerim bi se upravičencem zagotovilo nadomestilo za slabosti, povezane z izvajanjem omrežja Natura 2000
  , uvedenim z Direktivo Sveta 92/43/EGS

   (1a) in
  okvirno direktivo
  o vodah. Kmetom in gozdnim posestnikom bi bilo zato treba še naprej odobriti podporo, da bi lažje premagovali specifične slabosti, ki izhajajo iz izvajanja Direktive 2009/147/ES in Direktive 92/43/EGS, ter da bi pripomogli k učinkovitemu upravljanju območij Natura 2000. Kmetom bi bilo treba zagotoviti tudi podporo za lažje premagovanje slabosti na območjih povodij, ki izhajajo iz izvajanja okvirne direktive o vodah. Podpora bi morala biti vezana na posebne zahteve, opisane v strateških načrtih SKP, ki presegajo ustrezne obvezne standarde in zahteve. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da plačila kmetom ne bi povzročila dvojnega financiranja iz ekoshem
  , obenem pa v strateških načrtih omogočiti dovolj prožnosti za lažje dopolnjevanje med različnimi intervencijami
  . Poleg tega bi morale države članice pri celotnem oblikovanju svojih strateških načrtov SKP upoštevati specifične potrebe območij Natura 2000.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (41) | Za uresničevanje ciljev SKP bi si bilo treba prizadevati tudi s podporo za naložbe, tako produktivne kot neproduktivne,
  na kmetiji in zunaj kmetije
  . Take naložbe lahko med drugim zadevajo infrastrukturo, povezano z razvojem, modernizacijo ali prilagajanjem kmetijstva in gozdarstva na podnebne spremembe, vključno z dostopom do kmetijskih in gozdnih zemljišč, komasacijami in izboljšanjem zemljišč, kmetijsko-gozdarskimi praksami ter oskrbo in varčevanjem z energijo in vodo. Da bi zagotovili usklajenost strateških načrtov SKP s cilji Unije ter enake konkurenčne pogoje med državami članicami, je v to uredbo vključen negativni seznam vrst naložb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(41)

Za uresničevanje ciljev SKP bi si bilo treba prizadevati tudi s podporo za naložbe, tako produktivne kot neproduktivne,
  na kmetiji in zunaj kmetije
  . Take naložbe lahko med drugim zadevajo infrastrukturo, povezano z razvojem, modernizacijo ali prilagajanjem kmetijstva in gozdarstva na podnebne spremembe, vključno z dostopom do kmetijskih in gozdnih zemljišč, komasacijami in izboljšanjem zemljišč, kmetijsko-gozdarskimi praksami ter oskrbo in varčevanjem z energijo in vodo. Da bi zagotovili usklajenost strateških načrtov SKP s cilji Unije ter enake konkurenčne pogoje med državami članicami, je v to uredbo vključen negativni seznam vrst naložb.

| (41) | Za uresničevanje ciljev SKP bi si bilo treba prizadevati tudi s podporo za naložbe, tako produktivne kot neproduktivne,
  katerih namen je povečati odpornost kmetij
  . Take naložbe lahko med drugim zadevajo infrastrukturo, povezano z razvojem, modernizacijo ali prilagajanjem kmetijstva in gozdarstva na podnebne spremembe, vključno z dostopom do kmetijskih in gozdnih zemljišč, komasacijami in izboljšanjem zemljišč, kmetijsko-gozdarskimi praksami ter oskrbo in varčevanjem z energijo in vodo. Da bi zagotovili usklajenost strateških načrtov SKP s cilji Unije ter enake konkurenčne pogoje med državami članicami, je v to uredbo vključen negativni seznam vrst naložb. |
| --- | --- |

(41)

Za uresničevanje ciljev SKP bi si bilo treba prizadevati tudi s podporo za naložbe, tako produktivne kot neproduktivne,
  katerih namen je povečati odpornost kmetij
  . Take naložbe lahko med drugim zadevajo infrastrukturo, povezano z razvojem, modernizacijo ali prilagajanjem kmetijstva in gozdarstva na podnebne spremembe, vključno z dostopom do kmetijskih in gozdnih zemljišč, komasacijami in izboljšanjem zemljišč, kmetijsko-gozdarskimi praksami ter oskrbo in varčevanjem z energijo in vodo. Da bi zagotovili usklajenost strateških načrtov SKP s cilji Unije ter enake konkurenčne pogoje med državami članicami, je v to uredbo vključen negativni seznam vrst naložb.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (42) | Ker je treba zmanjšati naložbeno vrzel v kmetijskem sektorju Unije in izboljšati dostop do finančnih instrumentov za prednostne skupine, zlasti mlade kmete in nove udeležence z višjimi profili tveganja, bi bilo treba spodbujati
  uporabo jamstva InvestEU ter
  kombiniranje nepovratnih sredstev s finančnimi instrumenti. Ker se uporaba finančnih instrumentov po državah članicah znatno razlikuje zaradi razlik v dostopu do finančnih sredstev, razvoju bančnega sektorja, prisotnosti tveganega kapitala, seznanjenosti z javnimi upravami in obsegu morebitnih upravičencev, bi morale države članice v strateških načrtih SKP določiti ustrezne ciljne vrednosti, upravičence, prednostne pogoje in druga možna pravila o upravičenosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42)

Ker je treba zmanjšati naložbeno vrzel v kmetijskem sektorju Unije in izboljšati dostop do finančnih instrumentov za prednostne skupine, zlasti mlade kmete in nove udeležence z višjimi profili tveganja, bi bilo treba spodbujati
  uporabo jamstva InvestEU ter
  kombiniranje nepovratnih sredstev s finančnimi instrumenti. Ker se uporaba finančnih instrumentov po državah članicah znatno razlikuje zaradi razlik v dostopu do finančnih sredstev, razvoju bančnega sektorja, prisotnosti tveganega kapitala, seznanjenosti z javnimi upravami in obsegu morebitnih upravičencev, bi morale države članice v strateških načrtih SKP določiti ustrezne ciljne vrednosti, upravičence, prednostne pogoje in druga možna pravila o upravičenosti.

| (42) | Ker je treba zmanjšati naložbeno vrzel v kmetijskem sektorju Unije in izboljšati dostop do finančnih instrumentov za prednostne skupine, zlasti mlade kmete in nove udeležence z višjimi profili tveganja, bi bilo treba spodbujati kombiniranje nepovratnih sredstev s finančnimi instrumenti. Ker se uporaba finančnih instrumentov po državah članicah znatno razlikuje zaradi razlik v dostopu do finančnih sredstev, razvoju bančnega sektorja, prisotnosti tveganega kapitala, seznanjenosti z javnimi upravami in obsegu morebitnih upravičencev, bi morale države članice v strateških načrtih SKP določiti ustrezne ciljne vrednosti, upravičence, prednostne pogoje in druga možna pravila o upravičenosti. |
| --- | --- |

(42)

Ker je treba zmanjšati naložbeno vrzel v kmetijskem sektorju Unije in izboljšati dostop do finančnih instrumentov za prednostne skupine, zlasti mlade kmete in nove udeležence z višjimi profili tveganja, bi bilo treba spodbujati kombiniranje nepovratnih sredstev s finančnimi instrumenti. Ker se uporaba finančnih instrumentov po državah članicah znatno razlikuje zaradi razlik v dostopu do finančnih sredstev, razvoju bančnega sektorja, prisotnosti tveganega kapitala, seznanjenosti z javnimi upravami in obsegu morebitnih upravičencev, bi morale države članice v strateških načrtih SKP določiti ustrezne ciljne vrednosti, upravičence, prednostne pogoje in druga možna pravila o upravičenosti.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 43

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (43) | Mladi kmetje in novi
  udeleženci
  se še vedno spopadajo z znatnimi ovirami pri dostopu do zemljišč in posojil ter visokimi cenami. Njihova podjetja bolj ogroža nestanovitnost cen (surovin in pridelka) in nujno potrebujejo usposabljanje na področju podjetniških sposobnosti in sposobnosti upravljanja tveganj. Zato je bistvenega pomena, da se nadaljuje podpora za ustanavljanje novih podjetij in kmetij. Države članice bi morale določiti strateški pristop ter opredeliti jasen in skladen niz intervencij za generacijsko pomladitev v okviru specifičnega cilja, posvečenega temu vprašanju. V ta namen lahko države članice v svojih strateških načrtih SKP določijo prednostne pogoje za finančne instrumente za mlade kmete in nove udeležence ter bi morale v te načrte vključiti omejitev finančnih sredstev na najmanj znesek, ki ustreza 2 % letnega zneska za neposredna plačila. Določiti bi bilo treba povečanje najvišjega zneska pomoči za vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov in zagon podeželskih podjetij na največ 100 000  EUR, do katerega se lahko dostopa tudi prek podpore v obliki finančnega instrumenta ali v kombinaciji z njo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(43)

Mladi kmetje in novi
  udeleženci
  se še vedno spopadajo z znatnimi ovirami pri dostopu do zemljišč in posojil ter visokimi cenami. Njihova podjetja bolj ogroža nestanovitnost cen (surovin in pridelka) in nujno potrebujejo usposabljanje na področju podjetniških sposobnosti in sposobnosti upravljanja tveganj. Zato je bistvenega pomena, da se nadaljuje podpora za ustanavljanje novih podjetij in kmetij. Države članice bi morale določiti strateški pristop ter opredeliti jasen in skladen niz intervencij za generacijsko pomladitev v okviru specifičnega cilja, posvečenega temu vprašanju. V ta namen lahko države članice v svojih strateških načrtih SKP določijo prednostne pogoje za finančne instrumente za mlade kmete in nove udeležence ter bi morale v te načrte vključiti omejitev finančnih sredstev na najmanj znesek, ki ustreza 2 % letnega zneska za neposredna plačila. Določiti bi bilo treba povečanje najvišjega zneska pomoči za vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov in zagon podeželskih podjetij na največ 100 000  EUR, do katerega se lahko dostopa tudi prek podpore v obliki finančnega instrumenta ali v kombinaciji z njo.

| (43) | Mladi kmetje in novi
  kmetje
  se še vedno spopadajo z znatnimi ovirami pri dostopu do zemljišč in posojil ter visokimi cenami. Njihova podjetja bolj ogroža nestanovitnost cen (surovin in pridelka) in nujno potrebujejo usposabljanje na področju podjetniških sposobnosti in sposobnosti
  preprečevanja in
  upravljanja tveganj. Zato je bistvenega pomena, da se nadaljuje podpora za ustanavljanje novih podjetij in kmetij. Države članice bi morale določiti strateški pristop ter opredeliti jasen in skladen niz intervencij za generacijsko pomladitev v okviru specifičnega cilja, posvečenega temu vprašanju. V ta namen lahko države članice v svojih strateških načrtih SKP določijo prednostne pogoje za finančne instrumente za mlade kmete in nove udeležence ter bi morale v te načrte vključiti omejitev finančnih sredstev na najmanj znesek, ki ustreza 2 % letnega zneska za neposredna plačila
  v prvem stebru
  . Določiti bi bilo treba povečanje najvišjega zneska pomoči za vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov in zagon podeželskih podjetij na največ 100 000  EUR, do katerega se lahko dostopa tudi prek podpore v obliki finančnega instrumenta ali v kombinaciji z njo. |
| --- | --- |

(43)

Mladi kmetje in novi
  kmetje
  se še vedno spopadajo z znatnimi ovirami pri dostopu do zemljišč in posojil ter visokimi cenami. Njihova podjetja bolj ogroža nestanovitnost cen (surovin in pridelka) in nujno potrebujejo usposabljanje na področju podjetniških sposobnosti in sposobnosti
  preprečevanja in
  upravljanja tveganj. Zato je bistvenega pomena, da se nadaljuje podpora za ustanavljanje novih podjetij in kmetij. Države članice bi morale določiti strateški pristop ter opredeliti jasen in skladen niz intervencij za generacijsko pomladitev v okviru specifičnega cilja, posvečenega temu vprašanju. V ta namen lahko države članice v svojih strateških načrtih SKP določijo prednostne pogoje za finančne instrumente za mlade kmete in nove udeležence ter bi morale v te načrte vključiti omejitev finančnih sredstev na najmanj znesek, ki ustreza 2 % letnega zneska za neposredna plačila
  v prvem stebru
  . Določiti bi bilo treba povečanje najvišjega zneska pomoči za vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov in zagon podeželskih podjetij na največ 100 000  EUR, do katerega se lahko dostopa tudi prek podpore v obliki finančnega instrumenta ali v kombinaciji z njo.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (44) | Glede na potrebo po zagotavljanju ustreznih instrumentov za obvladovanje tveganj bi bilo treba ohraniti zavarovalne premije in vzajemne sklade, ki se financirajo iz EKSRP. Kategorija vzajemnih skladov obsega tako sklade, ki so povezani z izgubami pri proizvodnji, ter splošne in sektorske instrumente za stabilizacijo dohodka, povezane z izgubo dohodka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(44)

Glede na potrebo po zagotavljanju ustreznih instrumentov za obvladovanje tveganj bi bilo treba ohraniti zavarovalne premije in vzajemne sklade, ki se financirajo iz EKSRP. Kategorija vzajemnih skladov obsega tako sklade, ki so povezani z izgubami pri proizvodnji, ter splošne in sektorske instrumente za stabilizacijo dohodka, povezane z izgubo dohodka.

| (44) | Glede na potrebo po zagotavljanju ustreznih instrumentov za obvladovanje tveganj bi bilo treba ohraniti zavarovalne premije in vzajemne sklade, ki se financirajo iz EKSRP. Kategorija vzajemnih skladov obsega tako sklade, ki so povezani z izgubami pri proizvodnji, ter splošne in sektorske instrumente za stabilizacijo dohodka, povezane z izgubo dohodka.
  Da bi instrumente za obvladovanje tveganj prilagodili izzivom, s katerimi se srečujejo kmetje, zlasti podnebnim spremembam, je treba v zbirko instrumentov SKP vključiti nadomestilo za stroške in izgube kmetov zvezi z ukrepi za zatiranje bolezni živali in organizmov, škodljivih za rastline, ali izgube kmetov, ki se ukvarjajo z ekološkim kmetovanjem, zaradi zunanje onesnaženosti, za katero niso odgovorni. Kljub temu bi bilo treba zagotoviti združljivost intervencij, ki se financirajo iz EKSRP, z nacionalnimi sistemi za obvladovanje tveganj. |
| --- | --- |

(44)

Glede na potrebo po zagotavljanju ustreznih instrumentov za obvladovanje tveganj bi bilo treba ohraniti zavarovalne premije in vzajemne sklade, ki se financirajo iz EKSRP. Kategorija vzajemnih skladov obsega tako sklade, ki so povezani z izgubami pri proizvodnji, ter splošne in sektorske instrumente za stabilizacijo dohodka, povezane z izgubo dohodka.
  Da bi instrumente za obvladovanje tveganj prilagodili izzivom, s katerimi se srečujejo kmetje, zlasti podnebnim spremembam, je treba v zbirko instrumentov SKP vključiti nadomestilo za stroške in izgube kmetov zvezi z ukrepi za zatiranje bolezni živali in organizmov, škodljivih za rastline, ali izgube kmetov, ki se ukvarjajo z ekološkim kmetovanjem, zaradi zunanje onesnaženosti, za katero niso odgovorni. Kljub temu bi bilo treba zagotoviti združljivost intervencij, ki se financirajo iz EKSRP, z nacionalnimi sistemi za obvladovanje tveganj.

Spremembi 41 in 796

Predlog uredbe

Uvodna izjava 45

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (45) | Podpora bi morala omogočati vzpostavitev in izvajanje sodelovanja med vsaj dvema subjektom z namenom doseganja ciljev SKP. Podpora lahko vključuje vse vidike tega sodelovanja, kot so vzpostavitev shem kakovosti; skupni okoljski in podnebni ukrepi; spodbujanje kratkih dobavnih verig in lokalnih trgov; pilotni projekti;, projekti operativne skupine v okviru evropskega inovacijskega partnerstva za kmetijsko produktivnost in trajnostnost, projekti lokalnega razvoja, pametne vasi, klubi kupcev in kmetijske strojne zadruge; partnerstva kmetij; načrti za gospodarjenje z gozdovi; mreže in grozdi; socialno kmetijstvo; kmetijstvo s podporo skupnosti; ukrepi v okviru programa LEADER; ter ustanavljanje skupin proizvajalcev, organizacij proizvajalcev in drugih oblik sodelovanja, ki veljajo za nujne za doseganje specifičnih ciljev SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(45)

Podpora bi morala omogočati vzpostavitev in izvajanje sodelovanja med vsaj dvema subjektom z namenom doseganja ciljev SKP. Podpora lahko vključuje vse vidike tega sodelovanja, kot so vzpostavitev shem kakovosti; skupni okoljski in podnebni ukrepi; spodbujanje kratkih dobavnih verig in lokalnih trgov; pilotni projekti;, projekti operativne skupine v okviru evropskega inovacijskega partnerstva za kmetijsko produktivnost in trajnostnost, projekti lokalnega razvoja, pametne vasi, klubi kupcev in kmetijske strojne zadruge; partnerstva kmetij; načrti za gospodarjenje z gozdovi; mreže in grozdi; socialno kmetijstvo; kmetijstvo s podporo skupnosti; ukrepi v okviru programa LEADER; ter ustanavljanje skupin proizvajalcev, organizacij proizvajalcev in drugih oblik sodelovanja, ki veljajo za nujne za doseganje specifičnih ciljev SKP.

| (45) | Podpora bi morala omogočati vzpostavitev in izvajanje sodelovanja med vsaj dvema subjektom z namenom doseganja ciljev SKP. Podpora lahko vključuje vse vidike tega sodelovanja, kot so vzpostavitev,
  spodbujanje in vzdrževanje
  shem kakovosti
  ter stroški certificiranja
  ; skupni okoljski in podnebni ukrepi; spodbujanje kratkih dobavnih verig in lokalnih trgov; pilotni projekti; projekti operativne skupine v okviru evropskega inovacijskega partnerstva za kmetijsko produktivnost in trajnostnost, projekti lokalnega razvoja, pametne vasi, klubi kupcev in kmetijske strojne zadruge; partnerstva kmetij; načrti za gospodarjenje z gozdovi
  , vključno z gozdnim kmetijstvom
  ; mreže in grozdi; socialno kmetijstvo; kmetijstvo s podporo skupnosti; ukrepi v okviru programa LEADER ter ustanavljanje skupin proizvajalcev, organizacij proizvajalcev
  , vključno s skupinami proizvajalcev, priznanimi na podlagi Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  ,
  in drugih oblik sodelovanja, ki veljajo za nujne za doseganje specifičnih ciljev SKP.
  Da bi spodbudili generacijsko pomladitev, bi bilo treba razmisliti o odobritvi posebne podpore za kmete, ki želijo prenehati kmetovati, preden dosežejo zakonsko upokojitveno starost, in svojo kmetijo nameravajo predati mlajšemu kmetu, ki je pripravljen sodelovati. |
| --- | --- |

(45)

Podpora bi morala omogočati vzpostavitev in izvajanje sodelovanja med vsaj dvema subjektom z namenom doseganja ciljev SKP. Podpora lahko vključuje vse vidike tega sodelovanja, kot so vzpostavitev,
  spodbujanje in vzdrževanje
  shem kakovosti
  ter stroški certificiranja
  ; skupni okoljski in podnebni ukrepi; spodbujanje kratkih dobavnih verig in lokalnih trgov; pilotni projekti; projekti operativne skupine v okviru evropskega inovacijskega partnerstva za kmetijsko produktivnost in trajnostnost, projekti lokalnega razvoja, pametne vasi, klubi kupcev in kmetijske strojne zadruge; partnerstva kmetij; načrti za gospodarjenje z gozdovi
  , vključno z gozdnim kmetijstvom
  ; mreže in grozdi; socialno kmetijstvo; kmetijstvo s podporo skupnosti; ukrepi v okviru programa LEADER ter ustanavljanje skupin proizvajalcev, organizacij proizvajalcev
  , vključno s skupinami proizvajalcev, priznanimi na podlagi Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  ,
  in drugih oblik sodelovanja, ki veljajo za nujne za doseganje specifičnih ciljev SKP.
  Da bi spodbudili generacijsko pomladitev, bi bilo treba razmisliti o odobritvi posebne podpore za kmete, ki želijo prenehati kmetovati, preden dosežejo zakonsko upokojitveno starost, in svojo kmetijo nameravajo predati mlajšemu kmetu, ki je pripravljen sodelovati.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (47) | EKJS bi moral še naprej financirati vrste intervencij v obliki neposrednih plačil in sektorske vrste intervencij, EKSRP pa bi moral še naprej financirati vrste intervencij za razvoj podeželja, kot je opisano v tej uredbi. Pravila za finančno upravljanje SKP bi bilo treba določiti ločeno za oba sklada in dejavnosti, ki jih vsak podpira, pri čemer bi bilo treba upoštevati, da novi model izvajanja državam članicam omogoča več prilagodljivosti in subsidiarnosti pri doseganju njihovih ciljev. Vrste intervencij na podlagi te uredbe bi morale zajemati obdobje od 1. januarja
  2021
  do 31. decembra 2027. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(47)

EKJS bi moral še naprej financirati vrste intervencij v obliki neposrednih plačil in sektorske vrste intervencij, EKSRP pa bi moral še naprej financirati vrste intervencij za razvoj podeželja, kot je opisano v tej uredbi. Pravila za finančno upravljanje SKP bi bilo treba določiti ločeno za oba sklada in dejavnosti, ki jih vsak podpira, pri čemer bi bilo treba upoštevati, da novi model izvajanja državam članicam omogoča več prilagodljivosti in subsidiarnosti pri doseganju njihovih ciljev. Vrste intervencij na podlagi te uredbe bi morale zajemati obdobje od 1. januarja
  2021
  do 31. decembra 2027.

| (47) | EKJS bi moral še naprej financirati vrste intervencij v obliki neposrednih plačil in sektorske vrste intervencij, EKSRP pa bi moral še naprej financirati vrste intervencij za razvoj podeželja, kot je opisano v tej uredbi. Pravila za finančno upravljanje SKP bi bilo treba določiti ločeno za oba sklada in dejavnosti, ki jih vsak podpira, pri čemer bi bilo treba upoštevati, da novi model izvajanja državam članicam omogoča več prilagodljivosti in subsidiarnosti pri doseganju njihovih ciljev. Vrste intervencij na podlagi te uredbe bi morale zajemati obdobje od 1. januarja
  2022
  do 31. decembra 2027. |
| --- | --- |

(47)

EKJS bi moral še naprej financirati vrste intervencij v obliki neposrednih plačil in sektorske vrste intervencij, EKSRP pa bi moral še naprej financirati vrste intervencij za razvoj podeželja, kot je opisano v tej uredbi. Pravila za finančno upravljanje SKP bi bilo treba določiti ločeno za oba sklada in dejavnosti, ki jih vsak podpira, pri čemer bi bilo treba upoštevati, da novi model izvajanja državam članicam omogoča več prilagodljivosti in subsidiarnosti pri doseganju njihovih ciljev. Vrste intervencij na podlagi te uredbe bi morale zajemati obdobje od 1. januarja
  2022
  do 31. decembra 2027.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 48

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (48) | Podpora za neposredna plačila na podlagi strateških načrtov SKP bi morala biti odobrena v okviru nacionalnih dodelitev, ki se določijo s to uredbo. Pri teh nacionalnih dodeljenih sredstvih bi se moralo upoštevati nadaljevanje sprememb, pri čemer se dodeljena sredstva državam članicam z najnižjo ravnijo podpore na hektar postopno povečujejo, da se zapolni 50 % vrzeli do 90 % povprečja Unije. Da bi upoštevali zmanjšanje mehanizma plačil in uporabo sledeče vrednosti v državi članici, bi bilo treba dovoliti, da skupna okvirna dodeljena finančna sredstva na leto v strateškem načrtu SKP države članice presegajo nacionalna dodeljena sredstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(48)

Podpora za neposredna plačila na podlagi strateških načrtov SKP bi morala biti odobrena v okviru nacionalnih dodelitev, ki se določijo s to uredbo. Pri teh nacionalnih dodeljenih sredstvih bi se moralo upoštevati nadaljevanje sprememb, pri čemer se dodeljena sredstva državam članicam z najnižjo ravnijo podpore na hektar postopno povečujejo, da se zapolni 50 % vrzeli do 90 % povprečja Unije. Da bi upoštevali zmanjšanje mehanizma plačil in uporabo sledeče vrednosti v državi članici, bi bilo treba dovoliti, da skupna okvirna dodeljena finančna sredstva na leto v strateškem načrtu SKP države članice presegajo nacionalna dodeljena sredstva.

| (48) | V skladu z načeli trajnostnega kmetijskega upravljanja s sredstvi iz EKJS ne bi smeli podpirati dejavnosti, ki škodujejo okolju in ki niso združljive s podnebnimi in okoljskimi cilji.
  Podpora za neposredna plačila na podlagi strateških načrtov SKP bi morala biti odobrena v okviru nacionalnih dodelitev, ki se določijo s to uredbo. Pri teh nacionalnih dodeljenih sredstvih bi se moralo upoštevati nadaljevanje sprememb, pri čemer se dodeljena sredstva državam članicam z najnižjo ravnijo podpore na hektar postopno povečujejo, da se zapolni 50 % vrzeli do 90 % povprečja Unije. Da bi upoštevali zmanjšanje mehanizma plačil in uporabo sledeče vrednosti v državi članici, bi bilo treba dovoliti, da skupna okvirna dodeljena finančna sredstva na leto v strateškem načrtu SKP države članice presegajo nacionalna dodeljena sredstva. |
| --- | --- |

(48)

V skladu z načeli trajnostnega kmetijskega upravljanja s sredstvi iz EKJS ne bi smeli podpirati dejavnosti, ki škodujejo okolju in ki niso združljive s podnebnimi in okoljskimi cilji.
  Podpora za neposredna plačila na podlagi strateških načrtov SKP bi morala biti odobrena v okviru nacionalnih dodelitev, ki se določijo s to uredbo. Pri teh nacionalnih dodeljenih sredstvih bi se moralo upoštevati nadaljevanje sprememb, pri čemer se dodeljena sredstva državam članicam z najnižjo ravnijo podpore na hektar postopno povečujejo, da se zapolni 50 % vrzeli do 90 % povprečja Unije. Da bi upoštevali zmanjšanje mehanizma plačil in uporabo sledeče vrednosti v državi članici, bi bilo treba dovoliti, da skupna okvirna dodeljena finančna sredstva na leto v strateškem načrtu SKP države članice presegajo nacionalna dodeljena sredstva.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 49

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (49) | Za lažje upravljanje sredstev EKSRP bi bilo treba določiti
  enotno
  stopnjo prispevka za podporo iz EKSRP glede na javne odhodke v državah članicah. Da bi upoštevali poseben pomen oziroma naravo nekaterih vrst operacij, bi bilo treba zanje določiti posebne stopnje prispevka. Za omilitev posebnih omejitev zaradi ravni razvoja, oddaljenosti in otoške lege
  bi bilo treba določiti ustrezno stopnjo prispevka EKSRP za manj razvite in najbolj oddaljene regije iz člena 349 PDEU ter manjše egejske otoke
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49)

Za lažje upravljanje sredstev EKSRP bi bilo treba določiti
  enotno
  stopnjo prispevka za podporo iz EKSRP glede na javne odhodke v državah članicah. Da bi upoštevali poseben pomen oziroma naravo nekaterih vrst operacij, bi bilo treba zanje določiti posebne stopnje prispevka. Za omilitev posebnih omejitev zaradi ravni razvoja, oddaljenosti in otoške lege
  bi bilo treba določiti ustrezno stopnjo prispevka EKSRP za manj razvite in najbolj oddaljene regije iz člena 349 PDEU ter manjše egejske otoke
  .

| (49) | Za lažje upravljanje sredstev EKSRP bi bilo treba določiti
  splošno
  stopnjo prispevka za podporo iz EKSRP glede na javne odhodke v državah članicah. Da bi upoštevali poseben pomen oziroma naravo nekaterih vrst operacij, bi bilo treba zanje določiti posebne stopnje prispevka. Za omilitev posebnih omejitev zaradi ravni razvoja, oddaljenosti in otoške lege
  najbolj oddaljenih regij iz člena 349 PDEU in manjših egejskih otokov, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , bi bilo treba za navedene regije določiti višjo stopnjo prispevka EKSRP
  . |
| --- | --- |

(49)

Za lažje upravljanje sredstev EKSRP bi bilo treba določiti
  splošno
  stopnjo prispevka za podporo iz EKSRP glede na javne odhodke v državah članicah. Da bi upoštevali poseben pomen oziroma naravo nekaterih vrst operacij, bi bilo treba zanje določiti posebne stopnje prispevka. Za omilitev posebnih omejitev zaradi ravni razvoja, oddaljenosti in otoške lege
  najbolj oddaljenih regij iz člena 349 PDEU in manjših egejskih otokov, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  , bi bilo treba za navedene regije določiti višjo stopnjo prispevka EKSRP
  .

Sprememba 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 49 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (49a) | Za kategorizacijo regij in območij na ravni Unije, ki so upravičeni do podpore iz EKSRP, bi bilo treba določiti nepristranska merila. Zato mora določanje regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . Za primerno podporo, zlasti pomoč zaostalim regijam in odpravo medregionalnih razlik znotraj posameznih držav članic, bi bilo treba uporabljati najnovejše razvrstitve in podatke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49a)

Za kategorizacijo regij in območij na ravni Unije, ki so upravičeni do podpore iz EKSRP, bi bilo treba določiti nepristranska merila. Zato mora določanje regij in območij na ravni Unije temeljiti na skupnem sistemu klasifikacije regij iz Uredbe (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . Za primerno podporo, zlasti pomoč zaostalim regijam in odpravo medregionalnih razlik znotraj posameznih držav članic, bi bilo treba uporabljati najnovejše razvrstitve in podatke.

Spremembi 46 in 797

Predlog uredbe

Uvodna izjava 50

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (50) | EKSRP
  ne
  bi
  smel
  zagotavljati
  podpore za naložbe
  , ki bi lahko škodovale okolju. Zato je treba v tej uredbi določiti številna pravila o izključitvi ter možnosti za nadaljnji razvoj teh jamstev v delegiranih aktih. Zlasti EKSRP ne bi smel financirati naložb v 
  namakanje
  , ki
  ne prispevajo k doseganju ali ohranjanju dobrega stanja zadevnega vodnega telesa ali teles, in
  naložb v 
  pogozdovanje
  , ki
  niso skladne s podnebnimi in okoljskimi cilji v skladu z načeli trajnostnega gospodarjenja z gozdovi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(50)

EKSRP
  ne
  bi
  smel
  zagotavljati
  podpore za naložbe
  , ki bi lahko škodovale okolju. Zato je treba v tej uredbi določiti številna pravila o izključitvi ter možnosti za nadaljnji razvoj teh jamstev v delegiranih aktih. Zlasti EKSRP ne bi smel financirati naložb v 
  namakanje
  , ki
  ne prispevajo k doseganju ali ohranjanju dobrega stanja zadevnega vodnega telesa ali teles, in
  naložb v 
  pogozdovanje
  , ki
  niso skladne s podnebnimi in okoljskimi cilji v skladu z načeli trajnostnega gospodarjenja z gozdovi
  .

| (50) | EKSRP bi
  moral
  zagotavljati
  podporo zlasti naložbam, ki bi hkrati ugodno vplivale na gospodarstvo in okolje, a ne naložbam
  , ki bi lahko škodovale okolju
  ali niso skladne s podnebnimi in okoljskimi cilji, z dobrobitjo živali ali s cilji glede biotske raznovrstnosti
  .
  Poudarek mora biti na naložbah, ki ustvarjajo gospodarske in okoljske koristi
  . Zato je treba v tej uredbi določiti številna
  bolj natančna
  pravila o izključitvi ter možnosti za nadaljnji razvoj teh jamstev v delegiranih aktih. Zlasti EKSRP ne bi smel financirati naložb v 
  pogozdovanje
  , ki
  niso skladne s podnebnimi in okoljskimi cilji v skladu z načeli trajnostnega gospodarjenja z gozdovi. Poleg tega EKSRP ne bi smel zajemati naložb v namakanje, ki ne prispevajo k doseganju ali ohranjanju dobrega stanja zadevnega vodnega telesa ali teles. Države članice bi morale zagotoviti, da imajo organi dejavno vlogo v ekologiji in obvladovanju gozdnih požarov prek ukrepov za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje, ter okrepiti vlogo mehkih preventivnih ukrepov in upravljanja rabe zemljišč. |
| --- | --- |

(50)

EKSRP bi
  moral
  zagotavljati
  podporo zlasti naložbam, ki bi hkrati ugodno vplivale na gospodarstvo in okolje, a ne naložbam
  , ki bi lahko škodovale okolju
  ali niso skladne s podnebnimi in okoljskimi cilji, z dobrobitjo živali ali s cilji glede biotske raznovrstnosti
  .
  Poudarek mora biti na naložbah, ki ustvarjajo gospodarske in okoljske koristi
  . Zato je treba v tej uredbi določiti številna
  bolj natančna
  pravila o izključitvi ter možnosti za nadaljnji razvoj teh jamstev v delegiranih aktih. Zlasti EKSRP ne bi smel financirati naložb v 
  pogozdovanje
  , ki
  niso skladne s podnebnimi in okoljskimi cilji v skladu z načeli trajnostnega gospodarjenja z gozdovi. Poleg tega EKSRP ne bi smel zajemati naložb v namakanje, ki ne prispevajo k doseganju ali ohranjanju dobrega stanja zadevnega vodnega telesa ali teles. Države članice bi morale zagotoviti, da imajo organi dejavno vlogo v ekologiji in obvladovanju gozdnih požarov prek ukrepov za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje, ter okrepiti vlogo mehkih preventivnih ukrepov in upravljanja rabe zemljišč.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 51 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (51a) | Da bi bila Unija neodvisna od uvoza rastlinskih beljakovin, želi SKP v skladu z Direktivo 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  o energiji iz obnovljivih virov spodbujati uveljavljanje biogoriv iz oljnih stranskih proizvodov beljakovinskih rastlin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(51a)

Da bi bila Unija neodvisna od uvoza rastlinskih beljakovin, želi SKP v skladu z Direktivo 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  o energiji iz obnovljivih virov spodbujati uveljavljanje biogoriv iz oljnih stranskih proizvodov beljakovinskih rastlin.

Sprememba 858

Predlog uredbe

Uvodna izjava 51 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (51b) | EKJS in EKSRP ne bi smela zagotavljati podpore kmetom, katerih dejavnosti vključujejo vzrejo bikov za bikoborbe. Takšno financiranje je očitna kršitev Evropske konvencije za zaščito živali v vzrejne namene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(51b)

EKJS in EKSRP ne bi smela zagotavljati podpore kmetom, katerih dejavnosti vključujejo vzrejo bikov za bikoborbe. Takšno financiranje je očitna kršitev Evropske konvencije za zaščito živali v vzrejne namene.

Sprememba 798

Predlog uredbe

Uvodna izjava 52

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (52) | Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju skupnega cilja, da bi bilo
  25 %
  proračunskih odhodkov EU namenjenih za podnebne cilje. Ukrepi v okviru SKP
  bodo predvidoma prispevali
  40 % skupnih finančnih sredstev SKP za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(52)

Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije in doseganju skupnega cilja, da bi bilo
  25 %
  proračunskih odhodkov EU namenjenih za podnebne cilje. Ukrepi v okviru SKP
  bodo predvidoma prispevali
  40 % skupnih finančnih sredstev SKP za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja.

| (52) | Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije
  , postopni odpravi okolju škodljivih subvencij
  in doseganju skupnega cilja, da bi bilo
  vsaj 30 %
  proračunskih odhodkov EU namenjenih za podnebne cilje. Ukrepi v okviru SKP
  bi morali prispevati najmanj
  40 % skupnih finančnih sredstev SKP za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja. |
| --- | --- |

(52)

Glede na to, kako pomembno je obvladovanje podnebnih sprememb v skladu z zavezami Unije za izvajanje Pariškega sporazuma in doseganje ciljev Združenih narodov za trajnostni razvoj, bo ta program prispeval k vključevanju podnebnih ukrepov v politike Unije
  , postopni odpravi okolju škodljivih subvencij
  in doseganju skupnega cilja, da bi bilo
  vsaj 30 %
  proračunskih odhodkov EU namenjenih za podnebne cilje. Ukrepi v okviru SKP
  bi morali prispevati najmanj
  40 % skupnih finančnih sredstev SKP za podnebne cilje. Ustrezni ukrepi bodo opredeljeni med pripravo in izvajanjem programa ter ponovno ocenjeni v okviru ustreznih postopkov ocenjevanja in pregledovanja.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 54

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (54) | Da bi povečali dodano vrednost Unije in ohranili delovanje notranjega kmetijskega trga ter prispevali k doseganju že navedenih splošnih in specifičnih ciljev, države članice odločitev v skladu s to uredbo ne bi smele sprejemati ločeno, temveč v okviru strukturiranega procesa, na podlagi katerega bi bil pripravljen strateški načrt SKP. Pravila od zgoraj navzdol bi morala za celotno Unijo določati specifične cilje SKP, glavne vrste intervencij, okvir uspešnosti in strukturo upravljanja. Namen take razdelitve nalog je zagotoviti popolno skladnost med vloženimi finančnimi viri in doseženimi rezultati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(54)

Da bi povečali dodano vrednost Unije in ohranili delovanje notranjega kmetijskega trga ter prispevali k doseganju že navedenih splošnih in specifičnih ciljev, države članice odločitev v skladu s to uredbo ne bi smele sprejemati ločeno, temveč v okviru strukturiranega procesa, na podlagi katerega bi bil pripravljen strateški načrt SKP. Pravila od zgoraj navzdol bi morala za celotno Unijo določati specifične cilje SKP, glavne vrste intervencij, okvir uspešnosti in strukturo upravljanja. Namen take razdelitve nalog je zagotoviti popolno skladnost med vloženimi finančnimi viri in doseženimi rezultati.

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 55

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (55) | Da bi zagotovili jasno strateško naravo strateških načrtov SKP ter spodbujali povezave z drugimi politikami Unije, zlasti z določenimi dolgoročnimi nacionalnimi ciljnimi vrednostmi, ki izhajajo iz zakonodaje Unije ali mednarodnih sporazumov na področju podnebnih sprememb, gozdov, biotske raznovrstnosti in voda, je primerno, da ima vsaka država članica le en sam strateški načrt SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(55)

Da bi zagotovili jasno strateško naravo strateških načrtov SKP ter spodbujali povezave z drugimi politikami Unije, zlasti z določenimi dolgoročnimi nacionalnimi ciljnimi vrednostmi, ki izhajajo iz zakonodaje Unije ali mednarodnih sporazumov na področju podnebnih sprememb, gozdov, biotske raznovrstnosti in voda, je primerno, da ima vsaka država članica le en sam strateški načrt SKP.

| (55) | Da bi zagotovili jasno strateško naravo strateških načrtov SKP ter spodbujali povezave z drugimi politikami Unije, zlasti z določenimi dolgoročnimi nacionalnimi ciljnimi vrednostmi, ki izhajajo iz zakonodaje Unije ali mednarodnih sporazumov na področju podnebnih sprememb, gozdov, biotske raznovrstnosti in voda, je primerno, da ima vsaka država članica le en sam strateški načrt SKP.
  Zaradi upoštevanja upravne strukture držav članic bi moral strateški načrt po potrebi vključevati regionalizirane ukrepe za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(55)

Da bi zagotovili jasno strateško naravo strateških načrtov SKP ter spodbujali povezave z drugimi politikami Unije, zlasti z določenimi dolgoročnimi nacionalnimi ciljnimi vrednostmi, ki izhajajo iz zakonodaje Unije ali mednarodnih sporazumov na področju podnebnih sprememb, gozdov, biotske raznovrstnosti in voda, je primerno, da ima vsaka država članica le en sam strateški načrt SKP.
  Zaradi upoštevanja upravne strukture držav članic bi moral strateški načrt po potrebi vključevati regionalizirane ukrepe za razvoj podeželja.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Uvodna izjava 55 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (55a) | Nujno je, da imajo strateški načrti SKP jasen, preprost in nedvoumen okvir, da bi preprečili zapletanje politik na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni z dodatnimi pravili. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(55a)

Nujno je, da imajo strateški načrti SKP jasen, preprost in nedvoumen okvir, da bi preprečili zapletanje politik na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni z dodatnimi pravili.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Uvodna izjava 55 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (55b) | Novi model dodeljevanja ne sme ogroziti celovitosti notranjega trga in tudi ne zgodovinske evropske usmerjenosti SKP, ki bi morala ostati zares skupna politika in zagotavljati pristop Unije in enake pogoje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(55b)

Novi model dodeljevanja ne sme ogroziti celovitosti notranjega trga in tudi ne zgodovinske evropske usmerjenosti SKP, ki bi morala ostati zares skupna politika in zagotavljati pristop Unije in enake pogoje.

Sprememba 730

Predlog uredbe

Uvodna izjava 55 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (55c) | V skladu s členom 208 PDEU Unija in države članice zagotovijo, da se cilji razvojnega sodelovanja upoštevajo pri vseh intervencijah SKP, ter spoštujejo pravico do hrane in pravico do razvoja. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da strateški načrti SKP čim bolj prispevajo k uresničevanju ciljev iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškega sporazuma ter k ciljem evropskega zelenega dogovora, okoljskih in podnebnih zavez Unije ter ustrezne zakonodaje, ki sta jo sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi strategije „od vil do vilic“ in strategije za biotsko raznovrstnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(55c)

V skladu s členom 208 PDEU Unija in države članice zagotovijo, da se cilji razvojnega sodelovanja upoštevajo pri vseh intervencijah SKP, ter spoštujejo pravico do hrane in pravico do razvoja. Države članice bi morale tudi zagotoviti, da strateški načrti SKP čim bolj prispevajo k uresničevanju ciljev iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškega sporazuma ter k ciljem evropskega zelenega dogovora, okoljskih in podnebnih zavez Unije ter ustrezne zakonodaje, ki sta jo sprejela Evropski parlament in Svet na podlagi strategije „od vil do vilic“ in strategije za biotsko raznovrstnost.

Sprememba 52

Predlog uredbe

Uvodna izjava 56

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (56) | Države članice bi morale pri oblikovanju strateških načrtov SKP analizirati svoje specifične razmere in potrebe, določiti ciljne vrednosti, povezane z doseganjem ciljev SKP, in oblikovati intervencije, ki bodo omogočale dosego teh ciljnih vrednosti, obenem pa bodo prilagojene nacionalnim in regionalnim okoliščinam, vključno z najbolj oddaljenimi regijami v skladu s členom 349 PDEU. Ta proces bi moral spodbujati večjo subsidiarnost v skupnem okviru Unije, obenem pa bi moral biti skladen s splošnimi načeli prava Unije in cilji SKP. Zato je primerno, da se določijo pravila o strukturi in vsebini strateških načrtov SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(56)

Države članice bi morale pri oblikovanju strateških načrtov SKP analizirati svoje specifične razmere in potrebe, določiti ciljne vrednosti, povezane z doseganjem ciljev SKP, in oblikovati intervencije, ki bodo omogočale dosego teh ciljnih vrednosti, obenem pa bodo prilagojene nacionalnim in regionalnim okoliščinam, vključno z najbolj oddaljenimi regijami v skladu s členom 349 PDEU. Ta proces bi moral spodbujati večjo subsidiarnost v skupnem okviru Unije, obenem pa bi moral biti skladen s splošnimi načeli prava Unije in cilji SKP. Zato je primerno, da se določijo pravila o strukturi in vsebini strateških načrtov SKP.

| (56) | Države članice bi morale pri oblikovanju strateških načrtov SKP analizirati svoje specifične razmere in potrebe, določiti ciljne vrednosti,
  ki so realistične in
  povezane z doseganjem ciljev SKP, in oblikovati intervencije, ki bodo omogočale dosego teh ciljnih vrednosti, obenem pa
  bodo zagotovile varnost za končne upravičence in
  bodo prilagojene nacionalnim in regionalnim okoliščinam, vključno z najbolj oddaljenimi regijami v skladu s členom 349 PDEU. Ta proces bi moral spodbujati večjo subsidiarnost v skupnem okviru Unije, obenem pa bi moral biti skladen s splošnimi načeli prava Unije in cilji SKP. Zato je primerno, da se določijo pravila o strukturi in vsebini strateških načrtov SKP.
  Da bi zagotovili, da je določanje ciljnih vrednosti s strani držav članic in oblikovanje intervencij ustrezno in kar najbolj povečuje prispevek k ciljem SKP in je zagotovljena tudi skupna usmerjenost te politike, mora strategija za strateške načrte SKP temeljiti na predhodni analizi lokalnih razmer in oceni potreb v zvezi s cilji SKP. Pri oblikovanju strateških načrtov SKP morajo sodelovati kmetje in organizacije kmetov. |
| --- | --- |

(56)

Države članice bi morale pri oblikovanju strateških načrtov SKP analizirati svoje specifične razmere in potrebe, določiti ciljne vrednosti,
  ki so realistične in
  povezane z doseganjem ciljev SKP, in oblikovati intervencije, ki bodo omogočale dosego teh ciljnih vrednosti, obenem pa
  bodo zagotovile varnost za končne upravičence in
  bodo prilagojene nacionalnim in regionalnim okoliščinam, vključno z najbolj oddaljenimi regijami v skladu s členom 349 PDEU. Ta proces bi moral spodbujati večjo subsidiarnost v skupnem okviru Unije, obenem pa bi moral biti skladen s splošnimi načeli prava Unije in cilji SKP. Zato je primerno, da se določijo pravila o strukturi in vsebini strateških načrtov SKP.
  Da bi zagotovili, da je določanje ciljnih vrednosti s strani držav članic in oblikovanje intervencij ustrezno in kar najbolj povečuje prispevek k ciljem SKP in je zagotovljena tudi skupna usmerjenost te politike, mora strategija za strateške načrte SKP temeljiti na predhodni analizi lokalnih razmer in oceni potreb v zvezi s cilji SKP. Pri oblikovanju strateških načrtov SKP morajo sodelovati kmetje in organizacije kmetov.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Uvodna izjava 57

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (57) | Da bi zagotovili, da je določanje ciljnih vrednosti s strani držav članic in oblikovanje intervencij ustrezno in kar najbolj povečuje prispevek k ciljem SKP, mora strategija za strateške načrte SKP temeljiti na predhodni analizi lokalnih razmer in oceni potreb v zvezi s cilji SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(57)

Da bi zagotovili, da je določanje ciljnih vrednosti s strani držav članic in oblikovanje intervencij ustrezno in kar najbolj povečuje prispevek k ciljem SKP, mora strategija za strateške načrte SKP temeljiti na predhodni analizi lokalnih razmer in oceni potreb v zvezi s cilji SKP.

| (57) | Pomembno je tudi, da lahko strateški načrti SKP ustrezno odražajo spremembe v razmerah, (notranjih in zunanjih) strukturah in tržnih razmerah držav članic ter da jih bo mogoče sčasoma ustrezno prilagoditi glede na te spremembe. |
| --- | --- |

(57)

Pomembno je tudi, da lahko strateški načrti SKP ustrezno odražajo spremembe v razmerah, (notranjih in zunanjih) strukturah in tržnih razmerah držav članic ter da jih bo mogoče sčasoma ustrezno prilagoditi glede na te spremembe.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Uvodna izjava 58

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (58) | Namen strateških načrtov SKP je zagotoviti večjo usklajenost različnih instrumentov SKP, saj bi morali zajemati vrste intervencij v obliki neposrednih plačil, sektorske vrste intervencij in vrste intervencij za razvoj podeželja. Prav tako bi morali zagotavljati in dokazovati usklajenost in ustreznost izbire držav članic glede na prednostne naloge in cilje Unije. Zato je primerno, da vsebujejo strategijo za intervencije, usmerjeno v rezultate, ki je oblikovana ob upoštevanju specifičnih ciljev SKP, vključno s količinsko opredeljenimi ciljnimi vrednostmi v zvezi s temi cilji. Da bi omogočili njihovo spremljanje
  na letni ravni
  , je ustrezno, da te ciljne vrednosti temeljijo na kazalnikih rezultatov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(58)

Namen strateških načrtov SKP je zagotoviti večjo usklajenost različnih instrumentov SKP, saj bi morali zajemati vrste intervencij v obliki neposrednih plačil, sektorske vrste intervencij in vrste intervencij za razvoj podeželja. Prav tako bi morali zagotavljati in dokazovati usklajenost in ustreznost izbire držav članic glede na prednostne naloge in cilje Unije. Zato je primerno, da vsebujejo strategijo za intervencije, usmerjeno v rezultate, ki je oblikovana ob upoštevanju specifičnih ciljev SKP, vključno s količinsko opredeljenimi ciljnimi vrednostmi v zvezi s temi cilji. Da bi omogočili njihovo spremljanje
  na letni ravni
  , je ustrezno, da te ciljne vrednosti temeljijo na kazalnikih rezultatov.

| (58) | Namen strateških načrtov SKP je zagotoviti večjo usklajenost različnih instrumentov SKP, saj bi morali zajemati vrste intervencij v obliki neposrednih plačil, sektorske vrste intervencij in vrste intervencij za razvoj podeželja. Prav tako bi morali zagotavljati in dokazovati usklajenost in ustreznost izbire držav članic glede na prednostne naloge in cilje Unije. Zato je primerno, da vsebujejo strategijo za intervencije, usmerjeno v rezultate, ki je oblikovana ob upoštevanju specifičnih ciljev SKP, vključno s količinsko opredeljenimi ciljnimi vrednostmi v zvezi s temi cilji. Da bi omogočili njihovo spremljanje, je ustrezno, da te ciljne vrednosti temeljijo na kazalnikih rezultatov. |
| --- | --- |

(58)

Namen strateških načrtov SKP je zagotoviti večjo usklajenost različnih instrumentov SKP, saj bi morali zajemati vrste intervencij v obliki neposrednih plačil, sektorske vrste intervencij in vrste intervencij za razvoj podeželja. Prav tako bi morali zagotavljati in dokazovati usklajenost in ustreznost izbire držav članic glede na prednostne naloge in cilje Unije. Zato je primerno, da vsebujejo strategijo za intervencije, usmerjeno v rezultate, ki je oblikovana ob upoštevanju specifičnih ciljev SKP, vključno s količinsko opredeljenimi ciljnimi vrednostmi v zvezi s temi cilji. Da bi omogočili njihovo spremljanje, je ustrezno, da te ciljne vrednosti temeljijo na kazalnikih rezultatov.

Sprememba 800

Predlog uredbe

Uvodna izjava 58 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (58a) | Obstoječa baza znanja je zelo raznolika z vidika količine in kakovosti razpoložljivih informacij za spremljanje specifičnih ciljev iz člena 6 te uredbe. Za nekatere specifične cilje, zlasti za spremljanje biotske raznovrstnosti, je baza znanja trenutno šibka ali premalo prilagojena oblikovanju zanesljivih kazalnikov učinka, na primer v zvezi z opraševalci in biotsko raznovrstnostjo kmetijskih rastlin. Specifični cilji in kazalniki, določeni v členu 6 in Prilogi I za celotno Unijo, bi morali temeljiti na skupni ali primerljivi bazi znanja in metodologijah v vseh državah članicah. Komisija bi morala določiti področja, kjer obstajajo vrzeli v znanju ali kjer je baza znanja premalo prilagojena spremljanju učinka SKP. Uporabiti bi morala proračun Unije za zagotovitev skupnih rešitev za ovire, povezane z znanjem in spremljanjem, za vse specifične cilje in kazalnike iz člena 6. O tem vprašanju bi morala pripraviti poročilo in javno objaviti ugotovitve iz tega poročila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(58a)

Obstoječa baza znanja je zelo raznolika z vidika količine in kakovosti razpoložljivih informacij za spremljanje specifičnih ciljev iz člena 6 te uredbe. Za nekatere specifične cilje, zlasti za spremljanje biotske raznovrstnosti, je baza znanja trenutno šibka ali premalo prilagojena oblikovanju zanesljivih kazalnikov učinka, na primer v zvezi z opraševalci in biotsko raznovrstnostjo kmetijskih rastlin. Specifični cilji in kazalniki, določeni v členu 6 in Prilogi I za celotno Unijo, bi morali temeljiti na skupni ali primerljivi bazi znanja in metodologijah v vseh državah članicah. Komisija bi morala določiti področja, kjer obstajajo vrzeli v znanju ali kjer je baza znanja premalo prilagojena spremljanju učinka SKP. Uporabiti bi morala proračun Unije za zagotovitev skupnih rešitev za ovire, povezane z znanjem in spremljanjem, za vse specifične cilje in kazalnike iz člena 6. O tem vprašanju bi morala pripraviti poročilo in javno objaviti ugotovitve iz tega poročila.

Sprememba 801

Predlog uredbe

Uvodna izjava 59

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (59) | V strategiji bi moralo biti poudarjeno tudi dopolnjevanje instrumentov SKP z drugimi politikami Unije. Zlasti bi morala biti v vsakem strateškem načrtu SKP
  po potrebi
  upoštevana okoljska in podnebna zakonodaja, nacionalni načrti, ki izvirajo iz te zakonodaje, pa bi morali biti opisani kot del analize trenutnih razmer (analize SWOT). Primerno je, da se navedejo zakonodajni instrumenti, ki bi morali biti posebej opredeljeni v strateškem načrtu SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(59)

V strategiji bi moralo biti poudarjeno tudi dopolnjevanje instrumentov SKP z drugimi politikami Unije. Zlasti bi morala biti v vsakem strateškem načrtu SKP
  po potrebi
  upoštevana okoljska in podnebna zakonodaja, nacionalni načrti, ki izvirajo iz te zakonodaje, pa bi morali biti opisani kot del analize trenutnih razmer (analize SWOT). Primerno je, da se navedejo zakonodajni instrumenti, ki bi morali biti posebej opredeljeni v strateškem načrtu SKP.

| (59) | V strategiji bi moralo biti poudarjeno tudi dopolnjevanje instrumentov SKP z drugimi politikami Unije
  , vključno s kohezijsko politiko
  . Zlasti bi morala biti v vsakem strateškem načrtu SKP upoštevana okoljska in podnebna zakonodaja
  ter zavezanost Unije skladnosti politik za razvoj
  , nacionalni načrti, ki izvirajo iz te zakonodaje, pa bi morali biti opisani kot del analize trenutnih razmer (analize SWOT). Primerno je, da se navedejo zakonodajni instrumenti, ki bi morali biti posebej opredeljeni v strateškem načrtu SKP. |
| --- | --- |

(59)

V strategiji bi moralo biti poudarjeno tudi dopolnjevanje instrumentov SKP z drugimi politikami Unije
  , vključno s kohezijsko politiko
  . Zlasti bi morala biti v vsakem strateškem načrtu SKP upoštevana okoljska in podnebna zakonodaja
  ter zavezanost Unije skladnosti politik za razvoj
  , nacionalni načrti, ki izvirajo iz te zakonodaje, pa bi morali biti opisani kot del analize trenutnih razmer (analize SWOT). Primerno je, da se navedejo zakonodajni instrumenti, ki bi morali biti posebej opredeljeni v strateškem načrtu SKP.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Uvodna izjava 59 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (59a) | Ker ima shema dohodkovne podpore pomembno vlogo pri zagotavljanju ekonomske zmožnosti kmetij za preživetje, je primerno upoštevati socialne učinke, ki jih ima SKP na zagotavljanje delovnih mest na podeželju. Zato bi morale države članice pri načrtovanju svojih strateških načrtov upoštevati tudi učinek na zaposlovanje, ki ga bo imel novi gospodarski subjekt na določenem območju. Pri pripravi in izvajanju ustreznih političnih orodij bi bilo treba prednostno obravnavati ukrepe in dejavnosti, ki ustvarjajo več možnosti za zaposlovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(59a)

Ker ima shema dohodkovne podpore pomembno vlogo pri zagotavljanju ekonomske zmožnosti kmetij za preživetje, je primerno upoštevati socialne učinke, ki jih ima SKP na zagotavljanje delovnih mest na podeželju. Zato bi morale države članice pri načrtovanju svojih strateških načrtov upoštevati tudi učinek na zaposlovanje, ki ga bo imel novi gospodarski subjekt na določenem območju. Pri pripravi in izvajanju ustreznih političnih orodij bi bilo treba prednostno obravnavati ukrepe in dejavnosti, ki ustvarjajo več možnosti za zaposlovanje.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Uvodna izjava 60

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (60) | Glede na to, da je treba državam članicam omogočiti prožnost glede izbire delegiranega dela izvajanja strateškega načrta SKP na regionalni ravni
  na podlagi nacionalnega okvira
  , da se spodbuja usklajevanje med regijami pri obravnavanju izzivov na ravni države, je primerno, da strateški načrti SKP vsebujejo opis medsebojnega delovanja med nacionalnimi in regionalnimi intervencijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(60)

Glede na to, da je treba državam članicam omogočiti prožnost glede izbire delegiranega dela izvajanja strateškega načrta SKP na regionalni ravni
  na podlagi nacionalnega okvira
  , da se spodbuja usklajevanje med regijami pri obravnavanju izzivov na ravni države, je primerno, da strateški načrti SKP vsebujejo opis medsebojnega delovanja med nacionalnimi in regionalnimi intervencijami.

| (60) | Glede na to, da je treba državam članicam omogočiti prožnost glede izbire delegiranega dela
  oblikovanja in
  izvajanja strateškega načrta SKP na regionalni ravni
  z regionalnimi intervencijskimi programi v skladu z nacionalnim okvirom
  , da se spodbuja usklajevanje med regijami pri obravnavanju izzivov na ravni države, je primerno, da strateški načrti SKP vsebujejo opis medsebojnega delovanja med nacionalnimi in regionalnimi intervencijami. |
| --- | --- |

(60)

Glede na to, da je treba državam članicam omogočiti prožnost glede izbire delegiranega dela
  oblikovanja in
  izvajanja strateškega načrta SKP na regionalni ravni
  z regionalnimi intervencijskimi programi v skladu z nacionalnim okvirom
  , da se spodbuja usklajevanje med regijami pri obravnavanju izzivov na ravni države, je primerno, da strateški načrti SKP vsebujejo opis medsebojnega delovanja med nacionalnimi in regionalnimi intervencijami.

Sprememba 802

Predlog uredbe

Uvodna izjava 68 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (68a) | Voda je nepogrešljiv proizvodni dejavnik za kmetijstvo. Upravljanje vode je zato bistvenega pomena in treba ga je izboljšati. Poleg tega bodo podnebne spremembe močno vplivale na vodne vire s pogostejšimi in intenzivnejšimi obdobji suše, pa tudi obdobji močnih padavin. Shranjevanje vode jeseni in pozimi je razumna rešitev. Poleg tega vodna telesa pripomorejo k ustvarjanju okolja, ki spodbuja biotsko raznovrstnost. Omogočajo tudi ohranjanje žive prsti in ustrezne ravni vode v vodotokih, kar spodbuja raznolikost vodnih organizmov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(68a)

Voda je nepogrešljiv proizvodni dejavnik za kmetijstvo. Upravljanje vode je zato bistvenega pomena in treba ga je izboljšati. Poleg tega bodo podnebne spremembe močno vplivale na vodne vire s pogostejšimi in intenzivnejšimi obdobji suše, pa tudi obdobji močnih padavin. Shranjevanje vode jeseni in pozimi je razumna rešitev. Poleg tega vodna telesa pripomorejo k ustvarjanju okolja, ki spodbuja biotsko raznovrstnost. Omogočajo tudi ohranjanje žive prsti in ustrezne ravni vode v vodotokih, kar spodbuja raznolikost vodnih organizmov.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 69

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (69) | Za upravljanje in izvajanje posameznega strateškega načrta SKP bi moral biti pristojen organ upravljanja.
  Njegove
  naloge bi morale biti podrobno opredeljene v tej uredbi.
  Organ
  upravljanja bi
  moral
  imeti možnost, da del svojih nalog
  prenese na drug organ
  , pri čemer
  ostane odgovoren
  za učinkovitost in pravilnost upravljanja. Države članice bi morale zagotoviti, da so pri upravljanju in izvajanju strateških načrtov SKP finančni interesi Unije zaščiteni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) X Evropskega parlamenta in Sveta [nova finančna uredba] in Uredbo (EU) X Evropskega parlamenta in Sveta [nova horizontalna uredba]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(69)

Za upravljanje in izvajanje posameznega strateškega načrta SKP bi moral biti pristojen organ upravljanja.
  Njegove
  naloge bi morale biti podrobno opredeljene v tej uredbi.
  Organ
  upravljanja bi
  moral
  imeti možnost, da del svojih nalog
  prenese na drug organ
  , pri čemer
  ostane odgovoren
  za učinkovitost in pravilnost upravljanja. Države članice bi morale zagotoviti, da so pri upravljanju in izvajanju strateških načrtov SKP finančni interesi Unije zaščiteni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) X Evropskega parlamenta in Sveta [nova finančna uredba] in Uredbo (EU) X Evropskega parlamenta in Sveta [nova horizontalna uredba].

| (69) | Za upravljanje in izvajanje posameznega strateškega načrta SKP bi moral biti pristojen organ upravljanja.
  Države članice pa bi lahko v primeru regionalizacije elementov politike razvoja podeželja določile regionalne organe upravljanja. Njihove
  naloge bi morale biti podrobno opredeljene v tej uredbi.
  Organi
  upravljanja bi
  morali
  imeti možnost, da del svojih nalog
  delegirajo
  , pri čemer
  ostanejo odgovorni
  za učinkovitost in pravilnost upravljanja. Države članice bi morale zagotoviti, da so pri upravljanju in izvajanju strateških načrtov SKP finančni interesi Unije zaščiteni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) X Evropskega parlamenta in Sveta [nova finančna uredba] in Uredbo (EU) X Evropskega parlamenta in Sveta [nova horizontalna uredba]. |
| --- | --- |

(69)

Za upravljanje in izvajanje posameznega strateškega načrta SKP bi moral biti pristojen organ upravljanja.
  Države članice pa bi lahko v primeru regionalizacije elementov politike razvoja podeželja določile regionalne organe upravljanja. Njihove
  naloge bi morale biti podrobno opredeljene v tej uredbi.
  Organi
  upravljanja bi
  morali
  imeti možnost, da del svojih nalog
  delegirajo
  , pri čemer
  ostanejo odgovorni
  za učinkovitost in pravilnost upravljanja. Države članice bi morale zagotoviti, da so pri upravljanju in izvajanju strateških načrtov SKP finančni interesi Unije zaščiteni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) X Evropskega parlamenta in Sveta [nova finančna uredba] in Uredbo (EU) X Evropskega parlamenta in Sveta [nova horizontalna uredba].

Sprememba 58

Predlog uredbe

Uvodna izjava 70

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (70) | Komisiji v skladu z načelom deljenega upravljanja pri izvajanju SKP pomagajo odbori, ki jih sestavljajo predstavniki držav članic. Da bi poenostavili sistem in racionalizirali stališče držav članic, se za izvajanje te uredbe ustanovi le en odbor za spremljanje, ki združuje „odbor za razvoj podeželja“ in „odbor za neposredna plačila“, ki sta bila ustanovljena za programsko obdobje 2014–2020. Odgovornost za pomoč državam članicam pri izvajanju strateških načrtov SKP je razdeljena med organ upravljanja in odbor za spremljanje. Komisiji bi moral v skladu z določbami iz te uredbe pomagati tudi „odbor za skupno kmetijsko politiko“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(70)

Komisiji v skladu z načelom deljenega upravljanja pri izvajanju SKP pomagajo odbori, ki jih sestavljajo predstavniki držav članic. Da bi poenostavili sistem in racionalizirali stališče držav članic, se za izvajanje te uredbe ustanovi le en odbor za spremljanje, ki združuje „odbor za razvoj podeželja“ in „odbor za neposredna plačila“, ki sta bila ustanovljena za programsko obdobje 2014–2020. Odgovornost za pomoč državam članicam pri izvajanju strateških načrtov SKP je razdeljena med organ upravljanja in odbor za spremljanje. Komisiji bi moral v skladu z določbami iz te uredbe pomagati tudi „odbor za skupno kmetijsko politiko“.

| (70) | Komisiji v skladu z načelom deljenega upravljanja pri izvajanju SKP pomagajo odbori, ki jih sestavljajo predstavniki držav članic. Da bi poenostavili sistem in racionalizirali stališče držav članic, se za izvajanje te uredbe ustanovi le en odbor za spremljanje, ki združuje „odbor za razvoj podeželja“ in „odbor za neposredna plačila“, ki sta bila ustanovljena za programsko obdobje 2014–2020. Odgovornost za pomoč državam članicam pri izvajanju strateških načrtov SKP je razdeljena med organ upravljanja in odbor za spremljanje.
  Države članice pa bi lahko v primeru regionalizacije elementov politike razvoja podeželja določile regionalne organe spremljanja.
  Komisiji bi moral v skladu z določbami iz te uredbe pomagati tudi „odbor za skupno kmetijsko politiko“. |
| --- | --- |

(70)

Komisiji v skladu z načelom deljenega upravljanja pri izvajanju SKP pomagajo odbori, ki jih sestavljajo predstavniki držav članic. Da bi poenostavili sistem in racionalizirali stališče držav članic, se za izvajanje te uredbe ustanovi le en odbor za spremljanje, ki združuje „odbor za razvoj podeželja“ in „odbor za neposredna plačila“, ki sta bila ustanovljena za programsko obdobje 2014–2020. Odgovornost za pomoč državam članicam pri izvajanju strateških načrtov SKP je razdeljena med organ upravljanja in odbor za spremljanje.
  Države članice pa bi lahko v primeru regionalizacije elementov politike razvoja podeželja določile regionalne organe spremljanja.
  Komisiji bi moral v skladu z določbami iz te uredbe pomagati tudi „odbor za skupno kmetijsko politiko“.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Uvodna izjava 71

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (71) | EKSRP bi moral na pobudo Komisije s tehnično pomočjo podpirati ukrepe v zvezi z izpolnjevanjem nalog iz [člena 7 HZU]. Tehnična pomoč se lahko zagotavlja tudi na pobudo držav članic z namenom izpolnjevanja nalog, potrebnih za učinkovito upravljanje in izvajanje podpore v zvezi s strateškim načrtom SKP. Povečanje tehnične pomoči na pobudo držav članic je na voljo le za Malto. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(71)

EKSRP bi moral na pobudo Komisije s tehnično pomočjo podpirati ukrepe v zvezi z izpolnjevanjem nalog iz [člena 7 HZU]. Tehnična pomoč se lahko zagotavlja tudi na pobudo držav članic z namenom izpolnjevanja nalog, potrebnih za učinkovito upravljanje in izvajanje podpore v zvezi s strateškim načrtom SKP. Povečanje tehnične pomoči na pobudo držav članic je na voljo le za Malto.

| (71) | EKSRP bi moral na pobudo Komisije s tehnično pomočjo podpirati ukrepe v zvezi z izpolnjevanjem nalog iz [člena 7 HZU]. Tehnična pomoč se lahko zagotavlja tudi na pobudo držav članic z namenom izpolnjevanja nalog, potrebnih za učinkovito upravljanje in izvajanje podpore v zvezi s strateškim načrtom SKP. Povečanje tehnične pomoči na pobudo držav članic je na voljo le za
  Luksemburg in
  Malto. |
| --- | --- |

(71)

EKSRP bi moral na pobudo Komisije s tehnično pomočjo podpirati ukrepe v zvezi z izpolnjevanjem nalog iz [člena 7 HZU]. Tehnična pomoč se lahko zagotavlja tudi na pobudo držav članic z namenom izpolnjevanja nalog, potrebnih za učinkovito upravljanje in izvajanje podpore v zvezi s strateškim načrtom SKP. Povečanje tehnične pomoči na pobudo držav članic je na voljo le za
  Luksemburg in
  Malto.

Spremembi 60 in 803

Predlog uredbe

Uvodna izjava 74

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (74) | Za usmerjenost v rezultate, ki jo bo sprožil model izvajanja, je potreben trden okvir smotrnosti, zlasti ker bi strateški načrti SKP prispevali k širokim splošnim ciljem za druge politike z deljenim upravljanjem. Politika, ki temelji na smotrnosti, pomeni
  letno in večletno oceno
  na podlagi izbranih kazalnikov izložkov, rezultatov in učinka, opredeljenih v okviru spremljanja in ocenjevanja smotrnosti. V ta namen bi bilo treba izbrati omejen in ciljno usmerjen niz kazalnikov na način, ki, kolikor je mogoče, natančno odraža, ali intervencija, ki prejema podporo, prispeva k doseganju načrtovanih ciljev. Kazalniki rezultatov in izložkov v zvezi s podnebnimi in okoljskimi cilji
  lahko vključujejo
  intervencije, določene v nacionalnih okoljskih in podnebnih instrumentih, ki izhajajo iz zakonodaje Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(74)

Za usmerjenost v rezultate, ki jo bo sprožil model izvajanja, je potreben trden okvir smotrnosti, zlasti ker bi strateški načrti SKP prispevali k širokim splošnim ciljem za druge politike z deljenim upravljanjem. Politika, ki temelji na smotrnosti, pomeni
  letno in večletno oceno
  na podlagi izbranih kazalnikov izložkov, rezultatov in učinka, opredeljenih v okviru spremljanja in ocenjevanja smotrnosti. V ta namen bi bilo treba izbrati omejen in ciljno usmerjen niz kazalnikov na način, ki, kolikor je mogoče, natančno odraža, ali intervencija, ki prejema podporo, prispeva k doseganju načrtovanih ciljev. Kazalniki rezultatov in izložkov v zvezi s podnebnimi in okoljskimi cilji
  lahko vključujejo
  intervencije, določene v nacionalnih okoljskih in podnebnih instrumentih, ki izhajajo iz zakonodaje Unije.

| (74) | Za usmerjenost v rezultate, ki jo bo sprožil model izvajanja, je potreben trden okvir smotrnosti, zlasti ker bi strateški načrti SKP prispevali k širokim splošnim ciljem za druge politike z deljenim upravljanjem. Politika, ki temelji na smotrnosti, pomeni
  ocene
  na podlagi izbranih kazalnikov izložkov, rezultatov in učinka, opredeljenih v okviru spremljanja in ocenjevanja smotrnosti. V ta namen bi bilo treba izbrati omejen in ciljno usmerjen niz kazalnikov na način, ki, kolikor je mogoče, natančno odraža, ali intervencija, ki prejema podporo, prispeva k doseganju načrtovanih ciljev. Kazalniki rezultatov in izložkov v zvezi s podnebnimi in okoljskimi cilji
  , kot sta kakovost in količina vode, bi morali vključevati
  intervencije, določene v nacionalnih okoljskih in podnebnih instrumentih, ki izhajajo iz zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(74)

Za usmerjenost v rezultate, ki jo bo sprožil model izvajanja, je potreben trden okvir smotrnosti, zlasti ker bi strateški načrti SKP prispevali k širokim splošnim ciljem za druge politike z deljenim upravljanjem. Politika, ki temelji na smotrnosti, pomeni
  ocene
  na podlagi izbranih kazalnikov izložkov, rezultatov in učinka, opredeljenih v okviru spremljanja in ocenjevanja smotrnosti. V ta namen bi bilo treba izbrati omejen in ciljno usmerjen niz kazalnikov na način, ki, kolikor je mogoče, natančno odraža, ali intervencija, ki prejema podporo, prispeva k doseganju načrtovanih ciljev. Kazalniki rezultatov in izložkov v zvezi s podnebnimi in okoljskimi cilji
  , kot sta kakovost in količina vode, bi morali vključevati
  intervencije, določene v nacionalnih okoljskih in podnebnih instrumentih, ki izhajajo iz zakonodaje Unije.

Sprememba 61

Predlog uredbe

Uvodna izjava 75

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (75) | Države članice bi morale v okviru spremljanja in ocenjevanja smotrnosti spremljati doseženi napredek in
  Komisiji vsako leto
  poročati o njem. Informacije, ki jih predložijo države članice, so podlaga, na kateri bi morala Komisija poročati o napredku pri doseganju specifičnih ciljev v celotnem programskem obdobju in v ta namen uporabiti ključni niz kazalnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(75)

Države članice bi morale v okviru spremljanja in ocenjevanja smotrnosti spremljati doseženi napredek in
  Komisiji vsako leto
  poročati o njem. Informacije, ki jih predložijo države članice, so podlaga, na kateri bi morala Komisija poročati o napredku pri doseganju specifičnih ciljev v celotnem programskem obdobju in v ta namen uporabiti ključni niz kazalnikov.

| (75) | Države članice bi morale v okviru spremljanja in ocenjevanja smotrnosti spremljati doseženi napredek in poročati o njem. Informacije, ki jih predložijo države članice, so podlaga, na kateri bi morala Komisija poročati o napredku pri doseganju specifičnih ciljev v celotnem programskem obdobju in v ta namen uporabiti ključni niz kazalnikov. |
| --- | --- |

(75)

Države članice bi morale v okviru spremljanja in ocenjevanja smotrnosti spremljati doseženi napredek in poročati o njem. Informacije, ki jih predložijo države članice, so podlaga, na kateri bi morala Komisija poročati o napredku pri doseganju specifičnih ciljev v celotnem programskem obdobju in v ta namen uporabiti ključni niz kazalnikov.

Sprememba 62

Predlog uredbe

Uvodna izjava 76

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (76) | Vzpostaviti bi bilo treba mehanizme za ukrepanje za zaščito finančnih interesov Unije, kadar bi izvajanje strateškega načrta SKP znatno odstopalo od zastavljenih ciljnih vrednosti. Od držav članic se torej lahko zahteva, da v primeru večje in neupravičene nezadostne smotrnosti predložijo akcijske načrte. To bi lahko privedlo do začasne ustavitve plačil in na koncu zmanjšanja finančnih sredstev Unije, če načrtovani rezultati ne bodo doseženi.
  Poleg tega se kot del spodbujevalnega mehanizma, ki temelji na dodeljevanju dodatka za uspešnost, določi splošen dodatek za uspešnost, ki naj bi spodbujal uspešnost na področju okoljskih in podnebnih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(76)

Vzpostaviti bi bilo treba mehanizme za ukrepanje za zaščito finančnih interesov Unije, kadar bi izvajanje strateškega načrta SKP znatno odstopalo od zastavljenih ciljnih vrednosti. Od držav članic se torej lahko zahteva, da v primeru večje in neupravičene nezadostne smotrnosti predložijo akcijske načrte. To bi lahko privedlo do začasne ustavitve plačil in na koncu zmanjšanja finančnih sredstev Unije, če načrtovani rezultati ne bodo doseženi.
  Poleg tega se kot del spodbujevalnega mehanizma, ki temelji na dodeljevanju dodatka za uspešnost, določi splošen dodatek za uspešnost, ki naj bi spodbujal uspešnost na področju okoljskih in podnebnih ukrepov.

| (76) | Vzpostaviti bi bilo treba mehanizme za ukrepanje za zaščito finančnih interesov Unije, kadar bi izvajanje strateškega načrta SKP znatno odstopalo od zastavljenih ciljnih vrednosti. Od držav članic se torej lahko zahteva, da v primeru večje in neupravičene nezadostne smotrnosti predložijo akcijske načrte. To bi lahko privedlo do začasne ustavitve plačil in na koncu zmanjšanja finančnih sredstev Unije, če načrtovani rezultati ne bodo doseženi. |
| --- | --- |

(76)

Vzpostaviti bi bilo treba mehanizme za ukrepanje za zaščito finančnih interesov Unije, kadar bi izvajanje strateškega načrta SKP znatno odstopalo od zastavljenih ciljnih vrednosti. Od držav članic se torej lahko zahteva, da v primeru večje in neupravičene nezadostne smotrnosti predložijo akcijske načrte. To bi lahko privedlo do začasne ustavitve plačil in na koncu zmanjšanja finančnih sredstev Unije, če načrtovani rezultati ne bodo doseženi.

Sprememba 1144

Predlog uredbe

Uvodna izjava 78 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (78a) | Ocenjevanje, opisano v členu 106, bi bilo treba izvesti na podlagi količinsko opredeljenih ciljev strategije „od vil do vilic“ in strategije za biotsko raznovrstnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(78a)

Ocenjevanje, opisano v členu 106, bi bilo treba izvesti na podlagi količinsko opredeljenih ciljev strategije „od vil do vilic“ in strategije za biotsko raznovrstnost.

Sprememba 63

Predlog uredbe

Uvodna izjava 80 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (80a) | Trgovinski sporazumi na kmetijskem področju s tretjimi državami bi morali vsebovati mehanizme in zaščitne klavzule, da se zagotovijo enaki pogoji kmetom iz držav Unije in držav zunaj nje ter da se zaščitijo potrošniki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(80a)

Trgovinski sporazumi na kmetijskem področju s tretjimi državami bi morali vsebovati mehanizme in zaščitne klavzule, da se zagotovijo enaki pogoji kmetom iz držav Unije in držav zunaj nje ter da se zaščitijo potrošniki.

Sprememba 64

Predlog uredbe

Uvodna izjava 81

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (81) | Osebne podatke, zbrane za namene uporabe vseh določb iz te uredbe, bi bilo treba obdelovati v skladu s temi nameni. Zagotoviti bi bilo treba tudi njihovo anonimnost in jih zbrati pri obdelovanju za namene spremljanja in ocenjevanja ter zaščititi v skladu s pravom Unije o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, zlasti Uredbo
  (ES)
  št. 
  45
  /
  2001
  Evropskega parlamenta in Sveta (19) ter Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (20). Oseba, na katero se podatki nanašajo, bi morala biti obveščena o tej obdelavi podatkov in o svojih pravicah do varstva podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(81)

Osebne podatke, zbrane za namene uporabe vseh določb iz te uredbe, bi bilo treba obdelovati v skladu s temi nameni. Zagotoviti bi bilo treba tudi njihovo anonimnost in jih zbrati pri obdelovanju za namene spremljanja in ocenjevanja ter zaščititi v skladu s pravom Unije o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, zlasti Uredbo
  (ES)
  št. 
  45
  /
  2001
  Evropskega parlamenta in Sveta (19) ter Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (20). Oseba, na katero se podatki nanašajo, bi morala biti obveščena o tej obdelavi podatkov in o svojih pravicah do varstva podatkov.

| (81) | Osebne podatke, zbrane za namene uporabe vseh določb iz te uredbe, bi bilo treba obdelovati v skladu s temi nameni. Zagotoviti bi bilo treba tudi njihovo anonimnost in jih zbrati pri obdelovanju za namene spremljanja in ocenjevanja ter zaščititi v skladu s pravom Unije o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, zlasti Uredbo
  (EU) 2018
  /
  1725
  Evropskega parlamenta in Sveta (19) ter Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (20). Oseba, na katero se podatki nanašajo, bi morala biti obveščena o tej obdelavi podatkov in o svojih pravicah do varstva podatkov. |
| --- | --- |

(81)

Osebne podatke, zbrane za namene uporabe vseh določb iz te uredbe, bi bilo treba obdelovati v skladu s temi nameni. Zagotoviti bi bilo treba tudi njihovo anonimnost in jih zbrati pri obdelovanju za namene spremljanja in ocenjevanja ter zaščititi v skladu s pravom Unije o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, zlasti Uredbo
  (EU) 2018
  /
  1725
  Evropskega parlamenta in Sveta (19) ter Uredbo (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (20). Oseba, na katero se podatki nanašajo, bi morala biti obveščena o tej obdelavi podatkov in o svojih pravicah do varstva podatkov.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Uvodna izjava 83

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (83) | Da bi zagotovili pravno varnost, zaščitili pravice kmetov ter zagotovili nemoteno, usklajeno in učinkovito delovanje vrst intervencij v obliki neposrednih plačil, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi s pravili, ki dodelitev plačil pogojujejo z uporabo certificiranih semen nekaterih sort konoplje, ter postopkom za določitev sort konoplje in preverjanje njihove vsebnosti tetrahidrokanabinola; pravili za dobre kmetijske in okoljske pogoje ter nekatere s tem povezane elemente glede pogojev za upravičenost,
  pravili o vsebini izjave in zahtevah za aktiviranje plačilnih pravic; dodatnimi pravili o ekoshemah;
  ukrepi za preprečevanje, da bi upravičenci do vezane dohodkovne podpore, ki trpijo zaradi strukturnih tržnih neravnovesij v sektorju, vključno z odločitvijo, da se lahko taka podpora do leta 2027 še naprej izplačuje na podlagi proizvodnih enot, za katere je bila pomoč dodeljena v določenem referenčnem obdobju v preteklosti; pravili in pogoji za odobritev zemljišča in sort za namene na kmetijsko rastlino vezanega plačila za bombaž ter pravili o pogojih za odobritev tega plačila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(83)

Da bi zagotovili pravno varnost, zaščitili pravice kmetov ter zagotovili nemoteno, usklajeno in učinkovito delovanje vrst intervencij v obliki neposrednih plačil, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi s pravili, ki dodelitev plačil pogojujejo z uporabo certificiranih semen nekaterih sort konoplje, ter postopkom za določitev sort konoplje in preverjanje njihove vsebnosti tetrahidrokanabinola; pravili za dobre kmetijske in okoljske pogoje ter nekatere s tem povezane elemente glede pogojev za upravičenost,
  pravili o vsebini izjave in zahtevah za aktiviranje plačilnih pravic; dodatnimi pravili o ekoshemah;
  ukrepi za preprečevanje, da bi upravičenci do vezane dohodkovne podpore, ki trpijo zaradi strukturnih tržnih neravnovesij v sektorju, vključno z odločitvijo, da se lahko taka podpora do leta 2027 še naprej izplačuje na podlagi proizvodnih enot, za katere je bila pomoč dodeljena v določenem referenčnem obdobju v preteklosti; pravili in pogoji za odobritev zemljišča in sort za namene na kmetijsko rastlino vezanega plačila za bombaž ter pravili o pogojih za odobritev tega plačila.

| (83) | Da bi zagotovili pravno varnost, zaščitili pravice kmetov ter zagotovili nemoteno, usklajeno in učinkovito delovanje vrst intervencij v obliki neposrednih plačil, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi s pravili, ki dodelitev plačil pogojujejo z uporabo certificiranih semen nekaterih sort konoplje, ter postopkom za določitev sort konoplje in preverjanje njihove vsebnosti tetrahidrokanabinola; pravili za dobre kmetijske in okoljske pogoje ter nekatere s tem povezane elemente glede pogojev za upravičenost,
  uvedbo meril za določitev enakovrednih ukrepov
  in
  ustreznimi zahtevami, ki se uporabljajo
  za
  nacionalne ali regionalne sheme certificiranja
  ;
  pripravo seznama kmetijskih praks, ki ugodno vplivajo na podnebje, okolje in dobrobit živali.
  ukrepi za preprečevanje, da bi upravičenci do vezane dohodkovne podpore, ki trpijo zaradi strukturnih tržnih neravnovesij v sektorju, vključno z odločitvijo, da se lahko taka podpora do leta 2027 še naprej izplačuje na podlagi proizvodnih enot, za katere je bila pomoč dodeljena v določenem referenčnem obdobju v preteklosti; pravili in pogoji za odobritev zemljišča in sort za namene na kmetijsko rastlino vezanega plačila za bombaž ter pravili o pogojih za odobritev tega plačila. |
| --- | --- |

(83)

Da bi zagotovili pravno varnost, zaščitili pravice kmetov ter zagotovili nemoteno, usklajeno in učinkovito delovanje vrst intervencij v obliki neposrednih plačil, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi s pravili, ki dodelitev plačil pogojujejo z uporabo certificiranih semen nekaterih sort konoplje, ter postopkom za določitev sort konoplje in preverjanje njihove vsebnosti tetrahidrokanabinola; pravili za dobre kmetijske in okoljske pogoje ter nekatere s tem povezane elemente glede pogojev za upravičenost,
  uvedbo meril za določitev enakovrednih ukrepov
  in
  ustreznimi zahtevami, ki se uporabljajo
  za
  nacionalne ali regionalne sheme certificiranja
  ;
  pripravo seznama kmetijskih praks, ki ugodno vplivajo na podnebje, okolje in dobrobit živali.
  ukrepi za preprečevanje, da bi upravičenci do vezane dohodkovne podpore, ki trpijo zaradi strukturnih tržnih neravnovesij v sektorju, vključno z odločitvijo, da se lahko taka podpora do leta 2027 še naprej izplačuje na podlagi proizvodnih enot, za katere je bila pomoč dodeljena v določenem referenčnem obdobju v preteklosti; pravili in pogoji za odobritev zemljišča in sort za namene na kmetijsko rastlino vezanega plačila za bombaž ter pravili o pogojih za odobritev tega plačila.

Sprememba 66

Predlog uredbe

Uvodna izjava 84

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (84) | Da bi zagotovili, da sektorske vrste intervencij prispevajo k doseganju ciljev SKP in krepijo sinergije z drugimi instrumenti SKP, ter za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu in preprečevanje neenake ali nepravične konkurence, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi z merili za odobritev medpanožnih organizacij in pravili, ki urejajo razmere, v katerih odobrena medpanožna organizacija ne izpolnjuje teh meril in obveznosti za proizvajalce; pravili za pravilno delovanje sektorskih vrst intervencij, osnovo za izračun finančne pomoči Unije, vključno z referenčnimi obdobji in izračunom vrednosti tržne proizvodnje, ter najvišjo raven finančne pomoči Unije za umike s trga;
  pravili
  za določitev zgornje meje za odhodke za ponovno zasaditev vinogradov
  kot tudi pravili
  , na podlagi katerih morajo proizvajalci umakniti stranske proizvode vinarstva, in o izjemah glede te obveznosti, da se prepreči dodatno upravno breme, ter
  pravili
  za prostovoljno certificiranje žganjarn. Da se zlasti zagotovi uspešna in učinkovita uporaba sredstev Unije za intervencije v čebelarskem sektorju, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi z dodatnimi zahtevami glede obveznosti uradnega obveščanja in določitvijo minimalnega prispevka Unije za odhodke za izvajanje teh vrst intervencij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(84)

Da bi zagotovili, da sektorske vrste intervencij prispevajo k doseganju ciljev SKP in krepijo sinergije z drugimi instrumenti SKP, ter za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu in preprečevanje neenake ali nepravične konkurence, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi z merili za odobritev medpanožnih organizacij in pravili, ki urejajo razmere, v katerih odobrena medpanožna organizacija ne izpolnjuje teh meril in obveznosti za proizvajalce; pravili za pravilno delovanje sektorskih vrst intervencij, osnovo za izračun finančne pomoči Unije, vključno z referenčnimi obdobji in izračunom vrednosti tržne proizvodnje, ter najvišjo raven finančne pomoči Unije za umike s trga;
  pravili
  za določitev zgornje meje za odhodke za ponovno zasaditev vinogradov
  kot tudi pravili
  , na podlagi katerih morajo proizvajalci umakniti stranske proizvode vinarstva, in o izjemah glede te obveznosti, da se prepreči dodatno upravno breme, ter
  pravili
  za prostovoljno certificiranje žganjarn. Da se zlasti zagotovi uspešna in učinkovita uporaba sredstev Unije za intervencije v čebelarskem sektorju, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi z dodatnimi zahtevami glede obveznosti uradnega obveščanja in določitvijo minimalnega prispevka Unije za odhodke za izvajanje teh vrst intervencij.

| (84) | Da bi zagotovili, da sektorske vrste intervencij prispevajo k doseganju ciljev SKP in krepijo sinergije z drugimi instrumenti SKP, ter za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu in preprečevanje neenake ali nepravične konkurence, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi z merili za odobritev medpanožnih organizacij in pravili, ki urejajo razmere, v katerih odobrena medpanožna organizacija ne izpolnjuje teh meril in obveznosti za proizvajalce; pravili za pravilno delovanje sektorskih vrst intervencij, osnovo za izračun finančne pomoči Unije, vključno z referenčnimi obdobji in izračunom vrednosti tržne proizvodnje, ter najvišjo raven finančne pomoči Unije za umike s trga;
  pravili
  za določitev zgornje meje za odhodke za ponovno zasaditev vinogradov
  ; pravili
  , na podlagi katerih morajo proizvajalci umakniti stranske proizvode vinarstva in o izjemah glede te obveznosti, da se prepreči dodatno upravno breme, ter
  pravili
  za prostovoljno certificiranje žganjarn
  in
  pravila
  glede okvira spremljanja in ocenjevanja smotrnosti. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z začasnim odstopanjem od predpisov o pogojenosti v zelo neugodnih pogojih, kot so katastrofalni dogodki ali epidemije. Na Komisijo bi bilo treba tudi prenesti pooblastilo za določanje enakovrednih sistemov za kmetijske in okoljske prakse
  ter za
  nacionalne ali regionalne sisteme okoljskega certificiranja
  . Da se zlasti zagotovi uspešna in učinkovita uporaba sredstev Unije za intervencije v čebelarskem sektorju, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi z dodatnimi zahtevami glede obveznosti uradnega obveščanja in določitvijo minimalnega prispevka Unije za odhodke za izvajanje teh vrst intervencij.
  Da bi oblikovali strateške načrte SKP, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov za določitev kodeksa ravnanja pri organizaciji partnerstev med državo članico ter regionalnimi in lokalnimi organi ter drugimi partnerji. |
| --- | --- |

(84)

Da bi zagotovili, da sektorske vrste intervencij prispevajo k doseganju ciljev SKP in krepijo sinergije z drugimi instrumenti SKP, ter za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu in preprečevanje neenake ali nepravične konkurence, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi z merili za odobritev medpanožnih organizacij in pravili, ki urejajo razmere, v katerih odobrena medpanožna organizacija ne izpolnjuje teh meril in obveznosti za proizvajalce; pravili za pravilno delovanje sektorskih vrst intervencij, osnovo za izračun finančne pomoči Unije, vključno z referenčnimi obdobji in izračunom vrednosti tržne proizvodnje, ter najvišjo raven finančne pomoči Unije za umike s trga;
  pravili
  za določitev zgornje meje za odhodke za ponovno zasaditev vinogradov
  ; pravili
  , na podlagi katerih morajo proizvajalci umakniti stranske proizvode vinarstva in o izjemah glede te obveznosti, da se prepreči dodatno upravno breme, ter
  pravili
  za prostovoljno certificiranje žganjarn
  in
  pravila
  glede okvira spremljanja in ocenjevanja smotrnosti. Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z začasnim odstopanjem od predpisov o pogojenosti v zelo neugodnih pogojih, kot so katastrofalni dogodki ali epidemije. Na Komisijo bi bilo treba tudi prenesti pooblastilo za določanje enakovrednih sistemov za kmetijske in okoljske prakse
  ter za
  nacionalne ali regionalne sisteme okoljskega certificiranja
  . Da se zlasti zagotovi uspešna in učinkovita uporaba sredstev Unije za intervencije v čebelarskem sektorju, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi z dodatnimi zahtevami glede obveznosti uradnega obveščanja in določitvijo minimalnega prispevka Unije za odhodke za izvajanje teh vrst intervencij.
  Da bi oblikovali strateške načrte SKP, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje določenih aktov za določitev kodeksa ravnanja pri organizaciji partnerstev med državo članico ter regionalnimi in lokalnimi organi ter drugimi partnerji.

Sprememba 67

Predlog uredbe

Uvodna izjava 85

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (85) | Da bi zagotovili pravno varnost in da se z intervencijami za razvoj podeželja dosežejo njihovi cilji, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi
  s podporo za upravljavske obveznosti, naložbe in sodelovanje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(85)

Da bi zagotovili pravno varnost in da se z intervencijami za razvoj podeželja dosežejo njihovi cilji, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi
  s podporo za upravljavske obveznosti, naložbe in sodelovanje
  .

| (85) | Da bi zagotovili pravno varnost in da se z intervencijami za razvoj podeželja dosežejo njihovi cilji, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi
  z dopolnjevanjem najnižjih in najvišjih zneskov podpore za nekatere vrste intervencij
  . |
| --- | --- |

(85)

Da bi zagotovili pravno varnost in da se z intervencijami za razvoj podeželja dosežejo njihovi cilji, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje nekaterih aktov v zvezi
  z dopolnjevanjem najnižjih in najvišjih zneskov podpore za nekatere vrste intervencij
  .

Sprememba 68

Predlog uredbe

Uvodna izjava 86

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (86) | Da bi lahko spremenili nekatere nebistvene elemente te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z dodeljenimi sredstvi držav članic za vrste intervencij v obliki neposrednih plačil
  in pravili glede vsebine strateškega načrta SKP
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(86)

Da bi lahko spremenili nekatere nebistvene elemente te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z dodeljenimi sredstvi držav članic za vrste intervencij v obliki neposrednih plačil
  in pravili glede vsebine strateškega načrta SKP
  .

| (86) | Da bi lahko spremenili nekatere nebistvene elemente te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z dodeljenimi sredstvi držav članic za vrste intervencij v obliki neposrednih plačil. |
| --- | --- |

(86)

Da bi lahko spremenili nekatere nebistvene elemente te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z dodeljenimi sredstvi držav članic za vrste intervencij v obliki neposrednih plačil.

Sprememba 69

Predlog uredbe

Uvodna izjava 87

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (87) | Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe in preprečili nepošteno konkurenco ali diskriminacijo med kmeti, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z določitvijo referenčnih površin za podporo za oljnice, pravili za odobritev zemljišča in sort za namene na kmetijsko rastlino vezanega plačila za bombaž in z njim povezanih uradnih obvestil, izračunom zmanjšanja, kadar upravičena površina bombaža presega osnovno površino, finančno pomočjo Unije za destilacijo stranskih proizvodov vinarstva, letno razdelitvijo na države članice skupnega zneska podpore Unije za vrste intervencij za razvoj podeželja,
  pravili
  za
  predstavitev elementov, ki jih je treba vključiti v strateški načrt
  SKP, pravili o postopku in rokih za odobritev strateških načrtov SKP ter predložitev in odobritev zahtev za spremembo strateških načrtov SKP, enotnimi pogoji za izvajanje zahtev glede informiranja in obveščanja javnosti glede možnosti, ki jih ponujajo strateški načrti SKP, pravili
  glede okvira spremljanja in ocenjevanja smotrnosti, pravili
  za predstavitev vsebine letnega poročila
  o smotrnosti, pravili o informacijah, ki jih morajo predložiti države članice za oceno smotrnosti, ki jo pripravi Komisija, pravili glede potreb po podatkih in sinergij med potencialnimi viri podatkov ter ureditvami za zagotavljanje usklajenega pristopa pri določanju dodelitve dodatka za uspešnost državam članicam
  . Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (22). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(87)

Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe in preprečili nepošteno konkurenco ali diskriminacijo med kmeti, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z določitvijo referenčnih površin za podporo za oljnice, pravili za odobritev zemljišča in sort za namene na kmetijsko rastlino vezanega plačila za bombaž in z njim povezanih uradnih obvestil, izračunom zmanjšanja, kadar upravičena površina bombaža presega osnovno površino, finančno pomočjo Unije za destilacijo stranskih proizvodov vinarstva, letno razdelitvijo na države članice skupnega zneska podpore Unije za vrste intervencij za razvoj podeželja,
  pravili
  za
  predstavitev elementov, ki jih je treba vključiti v strateški načrt
  SKP, pravili o postopku in rokih za odobritev strateških načrtov SKP ter predložitev in odobritev zahtev za spremembo strateških načrtov SKP, enotnimi pogoji za izvajanje zahtev glede informiranja in obveščanja javnosti glede možnosti, ki jih ponujajo strateški načrti SKP, pravili
  glede okvira spremljanja in ocenjevanja smotrnosti, pravili
  za predstavitev vsebine letnega poročila
  o smotrnosti, pravili o informacijah, ki jih morajo predložiti države članice za oceno smotrnosti, ki jo pripravi Komisija, pravili glede potreb po podatkih in sinergij med potencialnimi viri podatkov ter ureditvami za zagotavljanje usklajenega pristopa pri določanju dodelitve dodatka za uspešnost državam članicam
  . Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (22).

| (87) | Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe in preprečili nepošteno konkurenco ali diskriminacijo med kmeti, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z določitvijo referenčnih površin za podporo za oljnice, pravili za odobritev zemljišča in sort za namene na kmetijsko rastlino vezanega plačila za bombaž in z njim povezanih uradnih obvestil, izračunom zmanjšanja, kadar upravičena površina bombaža presega osnovno površino, finančno pomočjo Unije za destilacijo stranskih proizvodov vinarstva, letno razdelitvijo na države članice skupnega zneska podpore Unije za vrste intervencij za razvoj podeželja,
  standardnim obrazcem
  za
  strateške načrte
  SKP, pravili o postopku in rokih za odobritev strateških načrtov SKP ter predložitev in odobritev zahtev za spremembo strateških načrtov SKP, enotnimi pogoji za izvajanje zahtev glede informiranja in obveščanja javnosti glede možnosti, ki jih ponujajo strateški načrti SKP, pravili za predstavitev vsebine letnega poročila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (22). |
| --- | --- |

(87)

Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe in preprečili nepošteno konkurenco ali diskriminacijo med kmeti, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi z določitvijo referenčnih površin za podporo za oljnice, pravili za odobritev zemljišča in sort za namene na kmetijsko rastlino vezanega plačila za bombaž in z njim povezanih uradnih obvestil, izračunom zmanjšanja, kadar upravičena površina bombaža presega osnovno površino, finančno pomočjo Unije za destilacijo stranskih proizvodov vinarstva, letno razdelitvijo na države članice skupnega zneska podpore Unije za vrste intervencij za razvoj podeželja,
  standardnim obrazcem
  za
  strateške načrte
  SKP, pravili o postopku in rokih za odobritev strateških načrtov SKP ter predložitev in odobritev zahtev za spremembo strateških načrtov SKP, enotnimi pogoji za izvajanje zahtev glede informiranja in obveščanja javnosti glede možnosti, ki jih ponujajo strateški načrti SKP, pravili za predstavitev vsebine letnega poročila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (22).

Sprememba 70

Predlog uredbe

Uvodna izjava 92 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (92a) | Otoške regije Evropske unije imajo pri izvajanju kmetijskih dejavnosti in razvoju podeželskih območij posebne težave. V navedenih regijah bi bilo treba oceniti vpliv SKP ter preučiti zamisel o razširitvi ukrepov iz Uredbe (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta na vse otoške regije v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(92a)

Otoške regije Evropske unije imajo pri izvajanju kmetijskih dejavnosti in razvoju podeželskih območij posebne težave. V navedenih regijah bi bilo treba oceniti vpliv SKP ter preučiti zamisel o razširitvi ukrepov iz Uredbe (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta na vse otoške regije v Uniji.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Uvodna izjava 93

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (93) | Da bi zagotovili pravno varnost in kontinuiteto, bi se morale
  do 1. januarja 2021
  še naprej uporabljati posebne določbe za Hrvaško glede postopne uvedbe neposrednih plačil in dopolnilnih nacionalnih neposrednih plačil v okviru mehanizma za postopno uvajanje – |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(93)

Da bi zagotovili pravno varnost in kontinuiteto, bi se morale
  do 1. januarja 2021
  še naprej uporabljati posebne določbe za Hrvaško glede postopne uvedbe neposrednih plačil in dopolnilnih nacionalnih neposrednih plačil v okviru mehanizma za postopno uvajanje –

| (93) | Da bi zagotovili pravno varnost in kontinuiteto, bi se morale še naprej uporabljati posebne določbe za Hrvaško glede postopne uvedbe neposrednih plačil in dopolnilnih nacionalnih neposrednih plačil v okviru mehanizma za postopno uvajanje
  . Hrvaška je v skladu s pristopno pogodbo leta 2022 upravičena do zneska, ki vključuje dodatna sredstva za nacionalno rezervo za razminirana zemljišča na Hrvaškem, ta pravica pa bi morala biti upoštevana pri izračunu nacionalnih sredstev za leto 2022. |
| --- | --- |

(93)

Da bi zagotovili pravno varnost in kontinuiteto, bi se morale še naprej uporabljati posebne določbe za Hrvaško glede postopne uvedbe neposrednih plačil in dopolnilnih nacionalnih neposrednih plačil v okviru mehanizma za postopno uvajanje
  . Hrvaška je v skladu s pristopno pogodbo leta 2022 upravičena do zneska, ki vključuje dodatna sredstva za nacionalno rezervo za razminirana zemljišča na Hrvaškem, ta pravica pa bi morala biti upoštevana pri izračunu nacionalnih sredstev za leto 2022.

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | vrstah intervencij in skupnih zahtevah za države članice pri uresničevanju teh ciljev ter s tem povezanih finančnih ureditvah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

vrstah intervencij in skupnih zahtevah za države članice pri uresničevanju teh ciljev ter s tem povezanih finančnih ureditvah;

| (b) | vrstah intervencij in skupnih zahtevah za države članice pri uresničevanju teh ciljev
  z zagotavljanjem enakih konkurenčnih pogojev
  ter
  pri
  s tem povezanih finančnih ureditvah; |
| --- | --- |

(b)

vrstah intervencij in skupnih zahtevah za države članice pri uresničevanju teh ciljev
  z zagotavljanjem enakih konkurenčnih pogojev
  ter
  pri
  s tem povezanih finančnih ureditvah;

Sprememba 73

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | strateških načrtih SKP, ki jih države članice pripravijo v skladu s specifičnimi cilji in opredeljenimi potrebami, v katerih so določene ciljne vrednosti, opredeljene intervencije in dodeljena finančna sredstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

strateških načrtih SKP, ki jih države članice pripravijo v skladu s specifičnimi cilji in opredeljenimi potrebami, v katerih so določene ciljne vrednosti, opredeljene intervencije in dodeljena finančna sredstva;

| (c) | strateških načrtih SKP, ki jih države članice
  – po potrebi v sodelovanju z regijami –
  pripravijo v skladu s specifičnimi cilji in opredeljenimi potrebami
  ter v skladu z notranjim trgom Unije
  , v katerih so določene ciljne vrednosti, opredeljene intervencije in dodeljena finančna sredstva; |
| --- | --- |

(c)

strateških načrtih SKP, ki jih države članice
  – po potrebi v sodelovanju z regijami –
  pripravijo v skladu s specifičnimi cilji in opredeljenimi potrebami
  ter v skladu z notranjim trgom Unije
  , v katerih so določene ciljne vrednosti, opredeljene intervencije in dodeljena finančna sredstva;

Sprememba 74

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Ta uredba se uporablja za podporo Unije, ki se financira iz EKJS in EKSRP, za intervencije, določene v strateškem načrtu SKP, ki ga pripravijo države članice in odobri Komisija ter ki zajema obdobje od 1. januarja
  2021


  do 31. decembra 2027
  . | 2.   Ta uredba se uporablja za podporo Unije, ki se financira iz EKJS in EKSRP, za intervencije, določene v strateškem načrtu SKP, ki ga pripravijo države članice in odobri Komisija ter ki zajema obdobje od 1. januarja
  2022
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Ta uredba se uporablja za podporo Unije, ki se financira iz EKJS in EKSRP, za intervencije, določene v strateškem načrtu SKP, ki ga pripravijo države članice in odobri Komisija ter ki zajema obdobje od 1. januarja
  2021


  do 31. decembra 2027
  .

2.   Ta uredba se uporablja za podporo Unije, ki se financira iz EKJS in EKSRP, za intervencije, določene v strateškem načrtu SKP, ki ga pripravijo države članice in odobri Komisija ter ki zajema obdobje od 1. januarja
  2022
  .

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2

Člen 2 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Za
  podporo, ki se financira iz EKSRP na podlagi te uredbe,
  se
  uporabijo poglavje III naslova II, poglavje II naslova III ter člena 41 in 43 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah] Evropskega parlamenta in Sveta (26). | 2.   
  Da bi zagotovili skladnost med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter strateškimi načrti SKP, se za
  podporo, ki se financira iz EKSRP na podlagi te uredbe, uporabijo poglavje III naslova II, poglavje II naslova III ter člena 41 in 43 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah] Evropskega parlamenta in Sveta (26). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Za
  podporo, ki se financira iz EKSRP na podlagi te uredbe,
  se
  uporabijo poglavje III naslova II, poglavje II naslova III ter člena 41 in 43 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah] Evropskega parlamenta in Sveta (26).

2.   
  Da bi zagotovili skladnost med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter strateškimi načrti SKP, se za
  podporo, ki se financira iz EKSRP na podlagi te uredbe, uporabijo poglavje III naslova II, poglavje II naslova III ter člena 41 in 43 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah] Evropskega parlamenta in Sveta (26).

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | „kmet“ pomeni fizično ali pravno osebo ali skupino fizičnih ali pravnih oseb, ne glede na pravni status, ki ga taki skupini in njenim članom podeljuje nacionalno pravo, katerih kmetijsko gospodarstvo je na ozemlju uporabe Pogodb, opredeljenem v členu 52 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) v povezavi s členoma 349 in 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in ki opravljajo kmetijsko dejavnost, kot so jo opredelile države članice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

„kmet“ pomeni fizično ali pravno osebo ali skupino fizičnih ali pravnih oseb, ne glede na pravni status, ki ga taki skupini in njenim članom podeljuje nacionalno pravo, katerih kmetijsko gospodarstvo je na ozemlju uporabe Pogodb, opredeljenem v členu 52 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) v povezavi s členoma 349 in 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in ki opravljajo kmetijsko dejavnost, kot so jo opredelile države članice;

| (a) | „kmet“ pomeni fizično ali pravno osebo ali skupino fizičnih ali pravnih oseb, ne glede na pravni status, ki ga taki skupini in njenim članom podeljuje nacionalno pravo, katerih kmetijsko gospodarstvo je na ozemlju uporabe Pogodb, opredeljenem v členu 52 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) v povezavi s členoma 349 in 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in ki opravljajo kmetijsko dejavnost
  v skladu z dobro kmetijsko prakso
  , kot so jo opredelile države članice; |
| --- | --- |

(a)

„kmet“ pomeni fizično ali pravno osebo ali skupino fizičnih ali pravnih oseb, ne glede na pravni status, ki ga taki skupini in njenim članom podeljuje nacionalno pravo, katerih kmetijsko gospodarstvo je na ozemlju uporabe Pogodb, opredeljenem v členu 52 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) v povezavi s členoma 349 in 355 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in ki opravljajo kmetijsko dejavnost
  v skladu z dobro kmetijsko prakso
  , kot so jo opredelile države članice;

v skladu z dobro kmetijsko prakso

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | „javne dobrine“ pomeni dobrine ali storitve, ki niso poplačane s tržno ceno ter zagotavljajo okoljske in družbene rezultate, ki presegajo predpisano okoljsko in podnebno zakonodajo ter zakonodajo o dobrobiti živali; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

„javne dobrine“ pomeni dobrine ali storitve, ki niso poplačane s tržno ceno ter zagotavljajo okoljske in družbene rezultate, ki presegajo predpisano okoljsko in podnebno zakonodajo ter zakonodajo o dobrobiti živali;

„javne dobrine“ pomeni dobrine ali storitve, ki niso poplačane s tržno ceno ter zagotavljajo okoljske in družbene rezultate, ki presegajo predpisano okoljsko in podnebno zakonodajo ter zakonodajo o dobrobiti živali;

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b b (novo)

Člen 3 – odstavek 1 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | „evropske javne dobrine“ pomeni javne dobrine ali storitve, ki se lahko dejansko zagotavljajo samo na ravni Unije, in sicer z intervencijo za zagotovitev usklajevanja med državami članicami ter enakih konkurenčnih pogojev na kmetijskem trgu Unije. Evropske javne dobrine vključujejo zlasti varstvo voda, zaščito biotske raznovrstnosti, zaščito rodovitnosti tal, varstvo opraševalcev in dobrobit živali; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

„evropske javne dobrine“ pomeni javne dobrine ali storitve, ki se lahko dejansko zagotavljajo samo na ravni Unije, in sicer z intervencijo za zagotovitev usklajevanja med državami članicami ter enakih konkurenčnih pogojev na kmetijskem trgu Unije. Evropske javne dobrine vključujejo zlasti varstvo voda, zaščito biotske raznovrstnosti, zaščito rodovitnosti tal, varstvo opraševalcev in dobrobit živali;

„evropske javne dobrine“ pomeni javne dobrine ali storitve, ki se lahko dejansko zagotavljajo samo na ravni Unije, in sicer z intervencijo za zagotovitev usklajevanja med državami članicami ter enakih konkurenčnih pogojev na kmetijskem trgu Unije. Evropske javne dobrine vključujejo zlasti varstvo voda, zaščito biotske raznovrstnosti, zaščito rodovitnosti tal, varstvo opraševalcev in dobrobit živali;

Sprememba 79

Sprememba 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka e

Člen 3 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | „vzajemni sklad“ pomeni shemo, ki jo akreditira država članica v skladu z nacionalnim pravom ter v okviru katere se vključeni kmetje zavarujejo in prejmejo nadomestila za gospodarske izgube; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

„vzajemni sklad“ pomeni shemo, ki jo akreditira država članica v skladu z nacionalnim pravom ter v okviru katere se vključeni kmetje zavarujejo in prejmejo nadomestila za gospodarske izgube;

| (e) | „vzajemni sklad“ pomeni shemo, ki jo akreditira država članica v skladu z nacionalnim pravom ter v okviru katere se vključeni kmetje zavarujejo
  pred tveganji
  in prejmejo nadomestila za gospodarske izgube
  ali zmanjšanje prihodka
  ; |
| --- | --- |

(e)

„vzajemni sklad“ pomeni shemo, ki jo akreditira država članica v skladu z nacionalnim pravom ter v okviru katere se vključeni kmetje zavarujejo
  pred tveganji
  in prejmejo nadomestila za gospodarske izgube
  ali zmanjšanje prihodka
  ;

pred tveganji

ali zmanjšanje prihodka

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka f – točka i

Člen 3 – odstavek 1 – točka f – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | projekt, pogodbo, ukrep ali skupino projektov, izbrane v okviru
  zadevnih programov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

projekt, pogodbo, ukrep ali skupino projektov, izbrane v okviru
  zadevnih programov
  ;

zadevnih programov

| (i) | projekt, pogodbo, ukrep ali skupino projektov, izbrane v okviru
  zadevnega strateškega načrta
  ; |
| --- | --- |

(i)

projekt, pogodbo, ukrep ali skupino projektov, izbrane v okviru
  zadevnega strateškega načrta
  ;

zadevnega strateškega načrta

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka f – točka ii

Člen 3 – odstavek 1 – točka f – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | v okviru finančnih instrumentov prispevek
  programa
  v finančni instrument in nadaljnjo finančno podporo, ki jo ta finančni instrument zagotavlja končnim prejemnikom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

v okviru finančnih instrumentov prispevek
  programa
  v finančni instrument in nadaljnjo finančno podporo, ki jo ta finančni instrument zagotavlja končnim prejemnikom;

programa

| (ii) | v okviru finančnih instrumentov prispevek
  strateškega načrta
  v finančni instrument in nadaljnjo finančno podporo, ki jo ta finančni instrument zagotavlja končnim prejemnikom; |
| --- | --- |

(ii)

v okviru finančnih instrumentov prispevek
  strateškega načrta
  v finančni instrument in nadaljnjo finančno podporo, ki jo ta finančni instrument zagotavlja končnim prejemnikom;

strateškega načrta

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – točka i

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | osebo javnega ali zasebnega prava, subjekt, ki je ali ni pravna oseba, ali fizično osebo, odgovorno za začetek ali za začetek in izvajanje operacij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

osebo javnega ali zasebnega prava, subjekt, ki je ali ni pravna oseba, ali fizično osebo, odgovorno za začetek ali za začetek in izvajanje operacij;

| (i) | osebo javnega ali zasebnega prava, subjekt, ki je ali ni pravna oseba, fizično osebo
  ali skupino fizičnih ali pravnih oseb
  , odgovorno za začetek ali za začetek in izvajanje operacij; |
| --- | --- |

(i)

osebo javnega ali zasebnega prava, subjekt, ki je ali ni pravna oseba, fizično osebo
  ali skupino fizičnih ali pravnih oseb
  , odgovorno za začetek ali za začetek in izvajanje operacij;

ali skupino fizičnih ali pravnih oseb

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – točka ii

Člen 3 – odstavek 1 – točka h – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | v okviru shem državne pomoči
  organ
  , ki prejme pomoč; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

v okviru shem državne pomoči
  organ
  , ki prejme pomoč;

organ

| (ii) | v okviru shem državne pomoči
  subjekt
  , ki prejme pomoč; |
| --- | --- |

(ii)

v okviru shem državne pomoči
  subjekt
  , ki prejme pomoč;

subjekt

Sprememba 84

Sprememba 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka i

Člen 3 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | „ciljne vrednosti“ pomenijo vnaprej dogovorjene vrednosti, ki jih je treba doseči
  ob koncu
  obdobja v zvezi s kazalniki rezultatov, vključenimi v specifičen cilj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

„ciljne vrednosti“ pomenijo vnaprej dogovorjene vrednosti, ki jih je treba doseči
  ob koncu
  obdobja v zvezi s kazalniki rezultatov, vključenimi v specifičen cilj;

ob koncu

| (i) | „ciljne vrednosti“ pomenijo vnaprej dogovorjene vrednosti, ki jih je treba doseči
  do konca
  obdobja
  strateškega načrta SKP
  v zvezi s kazalniki rezultatov, vključenimi v specifičen cilj; |
| --- | --- |

(i)

„ciljne vrednosti“ pomenijo vnaprej dogovorjene vrednosti, ki jih je treba doseči
  do konca
  obdobja
  strateškega načrta SKP
  v zvezi s kazalniki rezultatov, vključenimi v specifičen cilj;

do konca

strateškega načrta SKP

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka j

Člen 3 – odstavek 1 – točka j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (j) | „mejniki“ pomenijo vmesne ciljne vrednosti, ki jih
  je
  kadar koli med obdobjem trajanja strateškega načrta SKP
  treba
  doseči v zvezi s kazalniki, vključenimi v specifičen cilj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(j)

„mejniki“ pomenijo vmesne ciljne vrednosti, ki jih
  je
  kadar koli med obdobjem trajanja strateškega načrta SKP
  treba
  doseči v zvezi s kazalniki, vključenimi v specifičen cilj.

je

treba

| (j) | „mejniki“ pomenijo vmesne ciljne vrednosti, ki jih
  mora država članica
  kadar koli med obdobjem trajanja strateškega načrta SKP doseči
  za zagotovitev pravočasnega napredka
  v zvezi s kazalniki
  rezultatov
  , vključenimi v specifičen cilj. |
| --- | --- |

(j)

„mejniki“ pomenijo vmesne ciljne vrednosti, ki jih
  mora država članica
  kadar koli med obdobjem trajanja strateškega načrta SKP doseči
  za zagotovitev pravočasnega napredka
  v zvezi s kazalniki
  rezultatov
  , vključenimi v specifičen cilj.

mora država članica

za zagotovitev pravočasnega napredka

rezultatov

Spremembi 86 in 1148 cp1

Spremembi 86 in 1148 cp1

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice v svojih strateških načrtih SKP zagotovijo opredelitev pojmov kmetijska dejavnost, kmetijska površina, upravičeni hektar,
  pravi
  kmet in
  mladi
  kmet: | 1.   Države članice v svojih strateških načrtih SKP zagotovijo opredelitev pojmov kmetijska dejavnost, kmetijska površina, upravičeni hektar,
  dejavni kmet, mladi
  kmet in
  novi
  kmet: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice v svojih strateških načrtih SKP zagotovijo opredelitev pojmov kmetijska dejavnost, kmetijska površina, upravičeni hektar,
  pravi
  kmet in
  mladi
  kmet:

1.   Države članice v svojih strateških načrtih SKP zagotovijo opredelitev pojmov kmetijska dejavnost, kmetijska površina, upravičeni hektar,
  dejavni kmet, mladi
  kmet in
  novi
  kmet:

Spremembi 866 in 1185

Spremembi 866 in 1185

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | „kmetijska dejavnost“ se opredeli tako, da vključuje proizvodnjo kmetijskih proizvodov s seznama v Prilogi I k PDEU, vključno z bombažem in panjevci s kratko obhodnjo, ter tudi vzdrževanje kmetijske površine v stanju, primernem za pašo ali pridelavo brez pripravljalnih ukrepov, ki presegajo uporabo običajnih kmetijskih metod in strojev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

„kmetijska dejavnost“ se opredeli tako, da vključuje proizvodnjo kmetijskih proizvodov s seznama v Prilogi I k PDEU, vključno z bombažem in panjevci s kratko obhodnjo, ter tudi vzdrževanje kmetijske površine v stanju, primernem za pašo ali pridelavo brez pripravljalnih ukrepov, ki presegajo uporabo običajnih kmetijskih metod in strojev;

| (a) | „kmetijska dejavnost“ se opredeli tako, da vključuje proizvodnjo kmetijskih proizvodov s seznama v Prilogi I k PDEU, vključno z bombažem in panjevci s kratko obhodnjo
  in paludikulturo
  , ter tudi vzdrževanje kmetijske površine v stanju, primernem za pašo ali pridelavo brez pripravljalnih ukrepov, ki presegajo uporabo običajnih kmetijskih metod in strojev
  , tudi v kmetijsko-gozdarskem sistemu
  ; |
| --- | --- |

(a)

„kmetijska dejavnost“ se opredeli tako, da vključuje proizvodnjo kmetijskih proizvodov s seznama v Prilogi I k PDEU, vključno z bombažem in panjevci s kratko obhodnjo
  in paludikulturo
  , ter tudi vzdrževanje kmetijske površine v stanju, primernem za pašo ali pridelavo brez pripravljalnih ukrepov, ki presegajo uporabo običajnih kmetijskih metod in strojev
  , tudi v kmetijsko-gozdarskem sistemu
  ;

in paludikulturo

, tudi v kmetijsko-gozdarskem sistemu

Spremembi 87 in 1148 cp2

Spremembi 87 in 1148 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | „kmetijska površina“ se opredeli tako, da je sestavljena iz ornih zemljišč, trajnih nasadov in
  trajnega travinja
  . Države članice pojme „orno zemljišče“, „trajni nasad“
  in
  „trajno travinje“ podrobneje opredelijo znotraj naslednjega okvira: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

„kmetijska površina“ se opredeli tako, da je sestavljena iz ornih zemljišč, trajnih nasadov in
  trajnega travinja
  . Države članice pojme „orno zemljišče“, „trajni nasad“
  in
  „trajno travinje“ podrobneje opredelijo znotraj naslednjega okvira:

trajnega travinja

in

| (b) | „kmetijska površina“ se opredeli tako, da je sestavljena iz ornih zemljišč, trajnih nasadov
  , trajnega travinja
  in
  kmetijsko-gozdarskih sistemov. Krajinske značilnosti se vključijo kot sestavine kmetijske površine
  . Države članice pojme „orno zemljišče“, „trajni nasad“, „trajno travinje“
  in „kmetijsko-gozdarski sistemi“
  podrobneje opredelijo znotraj naslednjega okvira: |
| --- | --- |

(b)

„kmetijska površina“ se opredeli tako, da je sestavljena iz ornih zemljišč, trajnih nasadov
  , trajnega travinja
  in
  kmetijsko-gozdarskih sistemov. Krajinske značilnosti se vključijo kot sestavine kmetijske površine
  . Države članice pojme „orno zemljišče“, „trajni nasad“, „trajno travinje“
  in „kmetijsko-gozdarski sistemi“
  podrobneje opredelijo znotraj naslednjega okvira:

, trajnega travinja

kmetijsko-gozdarskih sistemov. Krajinske značilnosti se vključijo kot sestavine kmetijske površine

in „kmetijsko-gozdarski sistemi“

Sprememba 1148 cp3

Sprememba 1148 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka i

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | „orno zemljišče“ je zemljišče, ki se obdeluje za namene pridelave kmetijskih rastlin, ali območja, ki so na voljo za pridelavo kmetijskih rastlin, vendar so neobdelana, vključno s površinami pod praho v skladu s členi 22, 23 in 24 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 (28), členom 39 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (29), členom 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali členom 65 te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

„orno zemljišče“ je zemljišče, ki se obdeluje za namene pridelave kmetijskih rastlin, ali območja, ki so na voljo za pridelavo kmetijskih rastlin, vendar so neobdelana, vključno s površinami pod praho v skladu s členi 22, 23 in 24 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 (28), členom 39 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (29), členom 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali členom 65 te uredbe;

28

29

| (i) | „orno zemljišče“ je zemljišče, ki se obdeluje za namene pridelave kmetijskih rastlin, ali območja, ki so na voljo za pridelavo kmetijskih rastlin, vendar so neobdelana,
  in so lahko posevki z drevesi in/ali grmičevjem kombinirani v kmetijsko-gozdarski sistem,
  vključno s površinami pod praho v skladu s členi 22, 23 in 24 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 (28), členom 39 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (29), členom 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali členom 65 te uredbe; |
| --- | --- |

(i)

„orno zemljišče“ je zemljišče, ki se obdeluje za namene pridelave kmetijskih rastlin, ali območja, ki so na voljo za pridelavo kmetijskih rastlin, vendar so neobdelana,
  in so lahko posevki z drevesi in/ali grmičevjem kombinirani v kmetijsko-gozdarski sistem,
  vključno s površinami pod praho v skladu s členi 22, 23 in 24 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 (28), členom 39 Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (29), členom 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali členom 65 te uredbe;

in so lahko posevki z drevesi in/ali grmičevjem kombinirani v kmetijsko-gozdarski sistem,

28

29

Sprememba 1148 cp4

Sprememba 1148 cp4

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka ii

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | „trajni nasad“ je nasad rastlin, ki niso vključene v kolobarjenje in niso trajno travinje in trajni pašnik, ki je na istem zemljišču najmanj pet let in daje večkratne pridelke, vključno z drevesnicami in panjevci s kratko obhodnjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

„trajni nasad“ je nasad rastlin, ki niso vključene v kolobarjenje in niso trajno travinje in trajni pašnik, ki je na istem zemljišču najmanj pet let in daje večkratne pridelke, vključno z drevesnicami in panjevci s kratko obhodnjo;

| (ii) | „trajni nasad“ je nasad rastlin, ki niso vključene v kolobarjenje in niso trajno travinje in trajni pašnik, ki je na istem zemljišču najmanj pet let in daje večkratne pridelke, vključno z drevesnicami
  , tudi če imajo sadike v posodah, obdanih s plastiko (če ima država članica to urejeno),
  in panjevci s kratko obhodnjo; |
| --- | --- |

(ii)

„trajni nasad“ je nasad rastlin, ki niso vključene v kolobarjenje in niso trajno travinje in trajni pašnik, ki je na istem zemljišču najmanj pet let in daje večkratne pridelke, vključno z drevesnicami
  , tudi če imajo sadike v posodah, obdanih s plastiko (če ima država članica to urejeno),
  in panjevci s kratko obhodnjo;

, tudi če imajo sadike v posodah, obdanih s plastiko (če ima država članica to urejeno),

Spremembe 1148 cp5, 1148 cp6, 1148 cp7, 89 cp2 in 804 cp3

Spremembe 1148 cp5, 1148 cp6, 1148 cp7, 89 cp2 in 804 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka iii

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | „trajno travinje in trajni pašnik“ (v nadaljnjem besedilu skupaj:
  travno
  travinje)
  je
  zemljišče, ki najmanj pet let ni bilo vključeno v kolobarjenje kmetijskega gospodarstva
  , kjer se naravno (s samozasaditvijo) ali s setvijo (posejano) goji trava ali druge zelene krmne rastline. Na
  njem so lahko prisotne tudi druge vrste, na primer grmičevje in/ali drevesa, ki se lahko uporabljajo za pašo
  ali proizvodnjo živalske krme
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

„trajno travinje in trajni pašnik“ (v nadaljnjem besedilu skupaj:
  travno
  travinje)
  je
  zemljišče, ki najmanj pet let ni bilo vključeno v kolobarjenje kmetijskega gospodarstva
  , kjer se naravno (s samozasaditvijo) ali s setvijo (posejano) goji trava ali druge zelene krmne rastline. Na
  njem so lahko prisotne tudi druge vrste, na primer grmičevje in/ali drevesa, ki se lahko uporabljajo za pašo
  ali proizvodnjo živalske krme
  ;

travno

je

, kjer se naravno (s samozasaditvijo) ali s setvijo (posejano) goji trava ali druge zelene krmne rastline. Na

ali proizvodnjo živalske krme

| (iii) | „trajno travinje in trajni pašnik“ (v nadaljnjem besedilu skupaj:
  trajno
  travinje)
  pomeni
  zemljišče,
  kjer se naravno (s samozasaditvijo) ali s setvijo (posejano) goji trava ali druge zelene krmne rastline in
  ki najmanj pet let ni bilo vključeno v kolobarjenje kmetijskega gospodarstva
  in, če se države članice tako odločijo, najmanj pet let ni bilo preorano; na
  njem so lahko prisotne tudi druge vrste, na primer grmičevje in/ali drevesa, ki se lahko uporabljajo za pašo
  , in, če se države članice tako odločijo, druge vrste, na primer grmičevje in/ali drevesa, ki so namenjena živalski krmi, pod pogojem, da še naprej prevladujejo trave in druge zelene krmne rastline.



  Če se države članice tako odločijo, je kolobarjenje tudi sprememba vrst za zeleno krmo, če je nova setev sestavljena iz drugačne mešanice vrst v primerjavi s prejšnjo setvijo.


  Države članice se lahko tudi odločijo, da kot trajno travinje štejejo:









  (i) | zemljišča, ki se lahko uporabljajo za pašo in so del uveljavljenih lokalnih praks, pri katerih na površinah za pašo tradicionalno ne prevladujejo trave in druge zelene krmne rastline, in/ali |
| --- | --- | --- |

(iii)

„trajno travinje in trajni pašnik“ (v nadaljnjem besedilu skupaj:
  trajno
  travinje)
  pomeni
  zemljišče,
  kjer se naravno (s samozasaditvijo) ali s setvijo (posejano) goji trava ali druge zelene krmne rastline in
  ki najmanj pet let ni bilo vključeno v kolobarjenje kmetijskega gospodarstva
  in, če se države članice tako odločijo, najmanj pet let ni bilo preorano; na
  njem so lahko prisotne tudi druge vrste, na primer grmičevje in/ali drevesa, ki se lahko uporabljajo za pašo
  , in, če se države članice tako odločijo, druge vrste, na primer grmičevje in/ali drevesa, ki so namenjena živalski krmi, pod pogojem, da še naprej prevladujejo trave in druge zelene krmne rastline.

trajno

pomeni

kjer se naravno (s samozasaditvijo) ali s setvijo (posejano) goji trava ali druge zelene krmne rastline in

in, če se države članice tako odločijo, najmanj pet let ni bilo preorano; na

, in, če se države članice tako odločijo, druge vrste, na primer grmičevje in/ali drevesa, ki so namenjena živalski krmi, pod pogojem, da še naprej prevladujejo trave in druge zelene krmne rastline.

Če se države članice tako odločijo, je kolobarjenje tudi sprememba vrst za zeleno krmo, če je nova setev sestavljena iz drugačne mešanice vrst v primerjavi s prejšnjo setvijo.

Države članice se lahko tudi odločijo, da kot trajno travinje štejejo:

(i)

(i)

zemljišča, ki se lahko uporabljajo za pašo in so del uveljavljenih lokalnih praks, pri katerih na površinah za pašo tradicionalno ne prevladujejo trave in druge zelene krmne rastline, in/ali

zemljišča, ki se lahko uporabljajo za pašo in so del uveljavljenih lokalnih praks, pri katerih na površinah za pašo tradicionalno ne prevladujejo trave in druge zelene krmne rastline, in/ali

| (ii) | zemljišča, kjer se lahko pase in na njih ne prevladujejo trave in druge zelene krmne rastline ali jih ni na površinah za pašo, lahko pa vključujejo grmičevje in drevesa ter druge vire, ki jih živali pojedo (listje, cvetje, stebla, sadeži); |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

zemljišča, kjer se lahko pase in na njih ne prevladujejo trave in druge zelene krmne rastline ali jih ni na površinah za pašo, lahko pa vključujejo grmičevje in drevesa ter druge vire, ki jih živali pojedo (listje, cvetje, stebla, sadeži);

zemljišča, kjer se lahko pase in na njih ne prevladujejo trave in druge zelene krmne rastline ali jih ni na površinah za pašo, lahko pa vključujejo grmičevje in drevesa ter druge vire, ki jih živali pojedo (listje, cvetje, stebla, sadeži);

Spremembi 90 in 1148 cp8

Spremembi 90 in 1148 cp8

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka iii a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka iii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiia) | „kmetijsko-gozdarski sistemi“ pomeni sisteme rabe zemljišč, kjer se na istem zemljišču gojijo drevesa in izvajajo kmetijske prakse; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiia)

(iiia)

„kmetijsko-gozdarski sistemi“ pomeni sisteme rabe zemljišč, kjer se na istem zemljišču gojijo drevesa in izvajajo kmetijske prakse;

„kmetijsko-gozdarski sistemi“ pomeni sisteme rabe zemljišč, kjer se na istem zemljišču gojijo drevesa in izvajajo kmetijske prakse;

Sprememba 1148 cp9

Sprememba 1148 cp9

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka iii b (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka b – točka iii b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iiib) | „začasno travinje“ je opredeljeno kot trava ali zelene krmne rastline, ki se gojijo na ornih zemljiščih manj kot pet zaporednih let ali več kot pet let, če se izvaja oranje in ponovno sejanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iiib)

(iiib)

„začasno travinje“ je opredeljeno kot trava ali zelene krmne rastline, ki se gojijo na ornih zemljiščih manj kot pet zaporednih let ali več kot pet let, če se izvaja oranje in ponovno sejanje.

„začasno travinje“ je opredeljeno kot trava ali zelene krmne rastline, ki se gojijo na ornih zemljiščih manj kot pet zaporednih let ali več kot pet let, če se izvaja oranje in ponovno sejanje.

Spremembi 91 in 1148 cp10

Spremembi 91 in 1148 cp10

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | „upravičeni hektar“ je za namene vrst intervencij v obliki neposrednih plačil opredeljen tako, da vključuje vsako kmetijsko površino kmetijskega gospodarstva: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

„upravičeni hektar“ je za namene vrst intervencij v obliki neposrednih plačil opredeljen tako, da vključuje vsako kmetijsko površino kmetijskega gospodarstva:

| (c) | „upravičeni hektar“ je za namene vrst intervencij v obliki neposrednih plačil opredeljen tako, da vključuje vsako kmetijsko površino kmetijskega gospodarstva
  , vključno s tehnično potrebno mobilno ali stacionarno začasno opremo, zlasti kmetijskimi potmi in napajališči, pa tudi bale sena in ponovno namočene površine, ki se uporabljajo za paludikulturo
  : |
| --- | --- |

(c)

„upravičeni hektar“ je za namene vrst intervencij v obliki neposrednih plačil opredeljen tako, da vključuje vsako kmetijsko površino kmetijskega gospodarstva
  , vključno s tehnično potrebno mobilno ali stacionarno začasno opremo, zlasti kmetijskimi potmi in napajališči, pa tudi bale sena in ponovno namočene površine, ki se uporabljajo za paludikulturo
  :

, vključno s tehnično potrebno mobilno ali stacionarno začasno opremo, zlasti kmetijskimi potmi in napajališči, pa tudi bale sena in ponovno namočene površine, ki se uporabljajo za paludikulturo

Spremembi 1148 cp11 in 1148 cp12

Spremembi 1148 cp11 in 1148 cp12

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točke i, i a (novo) in ii

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točke i, i a (novo) in ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | ki se v letu, za katero se zaprosi za podporo, uporablja za kmetijske dejavnosti ali ki se, kadar se površina uporablja tudi za nekmetijske dejavnosti, pretežno uporablja za kmetijske dejavnosti in ki je na voljo kmetu. Kadar je to ustrezno utemeljeno z okoljskimi razlogi, lahko upravičeni hektarji vključujejo tudi nekatere površine, ki se uporabljajo za kmetijske dejavnosti le vsako
  drugo
  leto; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

ki se v letu, za katero se zaprosi za podporo, uporablja za kmetijske dejavnosti ali ki se, kadar se površina uporablja tudi za nekmetijske dejavnosti, pretežno uporablja za kmetijske dejavnosti in ki je na voljo kmetu. Kadar je to ustrezno utemeljeno z okoljskimi razlogi, lahko upravičeni hektarji vključujejo tudi nekatere površine, ki se uporabljajo za kmetijske dejavnosti le vsako
  drugo
  leto;

drugo

| (i) | ki se v letu, za katero se zaprosi za podporo, uporablja za kmetijske dejavnosti ali ki se, kadar se površina uporablja tudi za nekmetijske dejavnosti, pretežno uporablja za kmetijske dejavnosti in ki je na voljo kmetu. Kadar je to ustrezno utemeljeno z okoljskimi
  in podnebnimi
  razlogi
  ter razlogi biotske raznovrstnosti
  , lahko upravičeni hektarji vključujejo tudi nekatere površine, ki se uporabljajo za kmetijske dejavnosti le vsako
  tretje
  leto; |
| --- | --- |

(i)

ki se v letu, za katero se zaprosi za podporo, uporablja za kmetijske dejavnosti ali ki se, kadar se površina uporablja tudi za nekmetijske dejavnosti, pretežno uporablja za kmetijske dejavnosti in ki je na voljo kmetu. Kadar je to ustrezno utemeljeno z okoljskimi
  in podnebnimi
  razlogi
  ter razlogi biotske raznovrstnosti
  , lahko upravičeni hektarji vključujejo tudi nekatere površine, ki se uporabljajo za kmetijske dejavnosti le vsako
  tretje
  leto;

in podnebnimi

ter razlogi biotske raznovrstnosti

tretje

| (ia) | ki lahko, če se države članice tako odločijo, vsebujejo krajinske značilnosti in elemente, vključno z biotopi, kot so drevesa, grmovje, poljske goščave in močvirske površine, če ne pokrivajo več kot ene tretjine površine vsake enote rabe oziroma poljine, kot je opredeljena v členu 63(4) Uredbe (EU) .../... [horizontalna uredba]; |
| --- | --- |

(ia)

(ia)

ki lahko, če se države članice tako odločijo, vsebujejo krajinske značilnosti in elemente, vključno z biotopi, kot so drevesa, grmovje, poljske goščave in močvirske površine, če ne pokrivajo več kot ene tretjine površine vsake enote rabe oziroma poljine, kot je opredeljena v členu 63(4) Uredbe (EU) .../... [horizontalna uredba];

ki lahko, če se države članice tako odločijo, vsebujejo krajinske značilnosti in elemente, vključno z biotopi, kot so drevesa, grmovje, poljske goščave in močvirske površine, če ne pokrivajo več kot ene tretjine površine vsake enote rabe oziroma poljine, kot je opredeljena v členu 63(4) Uredbe (EU) .../... [horizontalna uredba];

| (ii) | ki je bila upravičena do plačil v skladu pododdelkom 2 oddelka 2 poglavja II naslova III te uredbe ali na podlagi sheme osnovnega plačila ali sheme enotnega plačila na površino iz naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 ter ki: |
| --- | --- |

(ii)

ki je bila upravičena do plačil v skladu pododdelkom 2 oddelka 2 poglavja II naslova III te uredbe ali na podlagi sheme osnovnega plačila ali sheme enotnega plačila na površino iz naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 ter ki:

| (ii) | vsaka površina kmetijskega gospodarstva,
  ki je bila upravičena do plačil v skladu pododdelkom 2 oddelka 2 poglavja II naslova III te uredbe ali na podlagi sheme osnovnega plačila ali sheme enotnega plačila na površino iz naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 ter ki: |
| --- | --- |

(ii)

vsaka površina kmetijskega gospodarstva,
  ki je bila upravičena do plačil v skladu pododdelkom 2 oddelka 2 poglavja II naslova III te uredbe ali na podlagi sheme osnovnega plačila ali sheme enotnega plačila na površino iz naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013 ter ki:

vsaka površina kmetijskega gospodarstva,

| | — | ne ustreza več opredelitvi pojma „upravičeni hektar“ iz točke (a) Uredbe
  (
  EU
  )
  št. 1307/2013 zaradi izvajanja direktiv 92/43/EGS
  in
  2009/147/ES ali Direktive 2000/60/ES; |
| --- | --- | --- |

—

ne ustreza več opredelitvi pojma „upravičeni hektar“ iz točke (a) Uredbe
  (
  EU
  )
  št. 1307/2013 zaradi izvajanja direktiv 92/43/EGS
  in
  2009/147/ES ali Direktive 2000/60/ES;

ne ustreza več opredelitvi pojma „upravičeni hektar“ iz točke (a) Uredbe

EU

št. 1307/2013 zaradi izvajanja direktiv 92/43/EGS

2009/147/ES ali Direktive 2000/60/ES;

| | — | ni „upravičeni hektar“, kot ga opredelijo države članice na podlagi podtočk
  (
  i
  ) in
  (ia) te točke; |
| --- | --- | --- |

—

ni „upravičeni hektar“, kot ga opredelijo države članice na podlagi podtočk
  (
  i
  ) in
  (ia) te točke;

ni „upravičeni hektar“, kot ga opredelijo države članice na podlagi podtočk

i

(ia) te točke;

| | — | zaradi izvajanja direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES ali Direktive 2000/60/ES; |
| --- | --- | --- |

—

zaradi izvajanja direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES ali Direktive 2000/60/ES;

zaradi izvajanja direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES ali Direktive 2000/60/ES;

| | — | kot rezultat ukrepov na površino, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter okoljskim ciljem in ciljem biotske raznovrstnosti iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1) te uredbe. Te površine se lahko uporabljajo za paludikulturo; |
| --- | --- | --- |

—

kot rezultat ukrepov na površino, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter okoljskim ciljem in ciljem biotske raznovrstnosti iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1) te uredbe. Te površine se lahko uporabljajo za paludikulturo;

kot rezultat ukrepov na površino, ki prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter okoljskim ciljem in ciljem biotske raznovrstnosti iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1) te uredbe. Te površine se lahko uporabljajo za paludikulturo;

| | — | je v obdobju trajanja zadevne obveznosti posameznega kmeta pogozdena v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1257/1999, členom 43 Uredbe (ES) št. 1698/2005 ali členom 22 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali na podlagi nacionalne sheme, katere pogoji so skladni s členom 43(1), (2) in (3) Uredbe (ES) št. 1698/2005, členom 22 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali členoma 65 in 67 te uredbe; |
| --- | --- | --- |

—

je v obdobju trajanja zadevne obveznosti posameznega kmeta pogozdena v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1257/1999, členom 43 Uredbe (ES) št. 1698/2005 ali členom 22 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali na podlagi nacionalne sheme, katere pogoji so skladni s členom 43(1), (2) in (3) Uredbe (ES) št. 1698/2005, členom 22 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali členoma 65 in 67 te uredbe;

| | — | je v obdobju trajanja zadevne obveznosti posameznega kmeta pogozdena v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1257/1999, členom 43 Uredbe (ES) št. 1698/2005 ali členom 22 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali na podlagi nacionalne sheme, katere pogoji so skladni s členom 43(1), (2) in (3) Uredbe (ES) št. 1698/2005, členom 22 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali členoma 65 in 67 te uredbe
  . Države članice lahko določijo ustrezne pogoje za vključitev pogozdovanja zemljišč z zasebnim ali nacionalnim financiranjem, ki prispeva k enemu ali več posebnim ciljem, povezanim z okoljem, biotsko raznovrstnostjo in podnebjem; |
| --- | --- | --- |

—

je v obdobju trajanja zadevne obveznosti posameznega kmeta pogozdena v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1257/1999, členom 43 Uredbe (ES) št. 1698/2005 ali členom 22 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali na podlagi nacionalne sheme, katere pogoji so skladni s členom 43(1), (2) in (3) Uredbe (ES) št. 1698/2005, členom 22 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali členoma 65 in 67 te uredbe
  . Države članice lahko določijo ustrezne pogoje za vključitev pogozdovanja zemljišč z zasebnim ali nacionalnim financiranjem, ki prispeva k enemu ali več posebnim ciljem, povezanim z okoljem, biotsko raznovrstnostjo in podnebjem;

. Države članice lahko določijo ustrezne pogoje za vključitev pogozdovanja zemljišč z zasebnim ali nacionalnim financiranjem, ki prispeva k enemu ali več posebnim ciljem, povezanim z okoljem, biotsko raznovrstnostjo in podnebjem;

| | — | je v času trajanja zadevne obveznosti posameznega kmeta pod praho v skladu s členi 22, 23 in 24 Uredbe (ES) št. 1257/1999, členom 39 Uredbe (ES) št. 1698/2005, členom 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali členom 65 te uredbe. |
| --- | --- | --- |

—

je v času trajanja zadevne obveznosti posameznega kmeta pod praho v skladu s členi 22, 23 in 24 Uredbe (ES) št. 1257/1999, členom 39 Uredbe (ES) št. 1698/2005, členom 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali členom 65 te uredbe.

| | — | je v času trajanja zadevne obveznosti posameznega kmeta pod praho v skladu s členi 22, 23 in 24 Uredbe (ES) št. 1257/1999, členom 39 Uredbe (ES) št. 1698/2005, členom 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali členom 65 te uredbe. |
| --- | --- | --- |

—

je v času trajanja zadevne obveznosti posameznega kmeta pod praho v skladu s členi 22, 23 in 24 Uredbe (ES) št. 1257/1999, členom 39 Uredbe (ES) št. 1698/2005, členom 28 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ali členom 65 te uredbe.

Spremembi 93 in 1148 cp13

Spremembi 93 in 1148 cp13

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – pododstavek 2

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za površine, ki se uporabljajo za proizvodnjo konoplje, se šteje, da so upravičeni hektarji le, če vsebnost tetrahidrokanabinola pri uporabljenih sortah ne presega
  0,2
   %; | Za površine, ki se uporabljajo za proizvodnjo konoplje, se šteje, da so upravičeni hektarji le, če vsebnost tetrahidrokanabinola pri uporabljenih sortah ne presega
  0,3
   %; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za površine, ki se uporabljajo za proizvodnjo konoplje, se šteje, da so upravičeni hektarji le, če vsebnost tetrahidrokanabinola pri uporabljenih sortah ne presega
  0,2
   %;

0,2

Za površine, ki se uporabljajo za proizvodnjo konoplje, se šteje, da so upravičeni hektarji le, če vsebnost tetrahidrokanabinola pri uporabljenih sortah ne presega
  0,3
   %;

0,3

Sprememba 1148 cp14

Sprememba 1148 cp14

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d

Člen 4 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | „pravi
  kmetje“ so opredeljeni tako, da se zagotovi, da se podpora
  ne
  dodeli
  osebam, katerih kmetijske dejavnosti predstavljajo le zanemarljiv delež vseh njihovih gospodarskih dejavnosti ali katerih glavna poslovna
  dejavnost
  ni kmetijska dejavnost
  , pri čemer
  se
  iz podpore
  ne izključijo
  večdejavni kmetje. Iz opredelitve je na podlagi
  pogojev
  , kot so preverjanje dohodkov, vložek dela na kmetiji, poslovni namen in/ali vpis v registre,
  mogoče ugotoviti
  ,
  kateri kmetje se ne
  štejejo za
  prave kmete; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

„pravi
  kmetje“ so opredeljeni tako, da se zagotovi, da se podpora
  ne
  dodeli
  osebam, katerih kmetijske dejavnosti predstavljajo le zanemarljiv delež vseh njihovih gospodarskih dejavnosti ali katerih glavna poslovna
  dejavnost
  ni kmetijska dejavnost
  , pri čemer
  se
  iz podpore
  ne izključijo
  večdejavni kmetje. Iz opredelitve je na podlagi
  pogojev
  , kot so preverjanje dohodkov, vložek dela na kmetiji, poslovni namen in/ali vpis v registre,
  mogoče ugotoviti
  ,
  kateri kmetje se ne
  štejejo za
  prave kmete;

„pravi

ne

osebam, katerih kmetijske dejavnosti predstavljajo le zanemarljiv delež vseh njihovih gospodarskih dejavnosti ali katerih glavna poslovna

ni kmetijska dejavnost

se

ne izključijo

pogojev

mogoče ugotoviti

kateri kmetje se ne

prave kmete;

| (d) | „dejavni
  kmetje“ so opredeljeni tako, da se zagotovi, da se podpora dodeli
  samo fizičnim ali pravnim osebam ali skupinam fizičnih ali pravnih oseb, ki opravljajo vsaj minimalno kmetijsko
  dejavnost
  in zagotavljajo javne dobrine v skladu s cilji strateškega načrta SKP
  , pri čemer iz podpore
  niso izključeni
  večdejavni kmetje
  , delno samooskrbni kmetje in kmetovanje visoke naravne vrednosti
  .


  Z opredelitvijo se v vsakem primeru ohrani model družinskega kmetijskega gospodarstva Unije, ki je lahko posamično ali v partnerstvu, ne glede na velikost, po potrebi pa se v opredelitvi upoštevajo tudi posebnosti regij, opredeljenih v členu 349 PDEU. Z opredelitvijo se zagotovi, da se neposredna plačila ne odobrijo fizičnim ali pravnim osebam oziroma skupinam fizičnih ali pravnih oseb, ki upravljajo letališča, železniške storitve, vodne objekte, nepremičninske storitve ali stalna športna in rekreacijska igrišča. Države članice se lahko odločijo, da na ta seznam dodajo druga podobna nekmetijska podjetja ali dejavnosti ali dodane vnose umaknejo, in lahko
  iz
  te
  opredelitve
  izključijo posameznike ali podjetja, ki se ukvarjajo z obsežno predelavo kmetijskih proizvodov, z izjemo skupin kmetov, vključenih v to predelavo.



  Kadar je kmetijsko gospodarstvo, ki prejema plačila SKP, del večje, predvsem nekmetijske strukture, mora biti to pregledno.


  Pri oblikovanju opredelitve države članice:









  (i) | na podlagi
  objektivnih in nediskriminatornih meril uporabijo enega ali več elementov
  , kot so preverjanje dohodkov, vložek dela na kmetiji, poslovni namen
  , merilo minimalne kmetijske dejavnosti, ustrezne izkušnje, usposabljanje in/ali spretnosti
  in/ali vpis
  kmetijskih dejavnosti
  v 
  nacionalne
  registre; |
| --- | --- | --- |

(d)

„dejavni
  kmetje“ so opredeljeni tako, da se zagotovi, da se podpora dodeli
  samo fizičnim ali pravnim osebam ali skupinam fizičnih ali pravnih oseb, ki opravljajo vsaj minimalno kmetijsko
  dejavnost
  in zagotavljajo javne dobrine v skladu s cilji strateškega načrta SKP
  , pri čemer iz podpore
  niso izključeni
  večdejavni kmetje
  , delno samooskrbni kmetje in kmetovanje visoke naravne vrednosti
  .

„dejavni

samo fizičnim ali pravnim osebam ali skupinam fizičnih ali pravnih oseb, ki opravljajo vsaj minimalno kmetijsko

in zagotavljajo javne dobrine v skladu s cilji strateškega načrta SKP

niso izključeni

, delno samooskrbni kmetje in kmetovanje visoke naravne vrednosti

Z opredelitvijo se v vsakem primeru ohrani model družinskega kmetijskega gospodarstva Unije, ki je lahko posamično ali v partnerstvu, ne glede na velikost, po potrebi pa se v opredelitvi upoštevajo tudi posebnosti regij, opredeljenih v členu 349 PDEU. Z opredelitvijo se zagotovi, da se neposredna plačila ne odobrijo fizičnim ali pravnim osebam oziroma skupinam fizičnih ali pravnih oseb, ki upravljajo letališča, železniške storitve, vodne objekte, nepremičninske storitve ali stalna športna in rekreacijska igrišča. Države članice se lahko odločijo, da na ta seznam dodajo druga podobna nekmetijska podjetja ali dejavnosti ali dodane vnose umaknejo, in lahko
  iz
  te
  opredelitve
  izključijo posameznike ali podjetja, ki se ukvarjajo z obsežno predelavo kmetijskih proizvodov, z izjemo skupin kmetov, vključenih v to predelavo.

Z opredelitvijo se v vsakem primeru ohrani model družinskega kmetijskega gospodarstva Unije, ki je lahko posamično ali v partnerstvu, ne glede na velikost, po potrebi pa se v opredelitvi upoštevajo tudi posebnosti regij, opredeljenih v členu 349 PDEU. Z opredelitvijo se zagotovi, da se neposredna plačila ne odobrijo fizičnim ali pravnim osebam oziroma skupinam fizičnih ali pravnih oseb, ki upravljajo letališča, železniške storitve, vodne objekte, nepremičninske storitve ali stalna športna in rekreacijska igrišča. Države članice se lahko odločijo, da na ta seznam dodajo druga podobna nekmetijska podjetja ali dejavnosti ali dodane vnose umaknejo, in lahko

te

izključijo posameznike ali podjetja, ki se ukvarjajo z obsežno predelavo kmetijskih proizvodov, z izjemo skupin kmetov, vključenih v to predelavo.

Kadar je kmetijsko gospodarstvo, ki prejema plačila SKP, del večje, predvsem nekmetijske strukture, mora biti to pregledno.

Pri oblikovanju opredelitve države članice:

(i)

(i)

na podlagi
  objektivnih in nediskriminatornih meril uporabijo enega ali več elementov
  , kot so preverjanje dohodkov, vložek dela na kmetiji, poslovni namen
  , merilo minimalne kmetijske dejavnosti, ustrezne izkušnje, usposabljanje in/ali spretnosti
  in/ali vpis
  kmetijskih dejavnosti
  v 
  nacionalne
  registre;

objektivnih in nediskriminatornih meril uporabijo enega ali več elementov

, merilo minimalne kmetijske dejavnosti, ustrezne izkušnje, usposabljanje in/ali spretnosti

kmetijskih dejavnosti

nacionalne

| (ii) | na podlagi svojih nacionalnih ali regionalnih značilnosti določijo znesek neposrednih plačil
  ,
  ki ne presega 5 000 EUR in v skladu s katerim se kmetje
  ,
  ki opravljajo vsaj minimalno kmetijsko dejavnost in zagotavljajo javne dobrine, v vsakem primeru
  štejejo za
  „dejavne kmete“. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

na podlagi svojih nacionalnih ali regionalnih značilnosti določijo znesek neposrednih plačil
  ,
  ki ne presega 5 000 EUR in v skladu s katerim se kmetje
  ,
  ki opravljajo vsaj minimalno kmetijsko dejavnost in zagotavljajo javne dobrine, v vsakem primeru
  štejejo za
  „dejavne kmete“.

na podlagi svojih nacionalnih ali regionalnih značilnosti določijo znesek neposrednih plačil

ki ne presega 5 000 EUR in v skladu s katerim se kmetje

ki opravljajo vsaj minimalno kmetijsko dejavnost in zagotavljajo javne dobrine, v vsakem primeru

„dejavne kmete“.

Spremembi 95 in 1148 cp15

Spremembi 95 in 1148 cp15

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | pojem „mladi kmet“ se opredeli tako, da vključuje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

pojem „mladi kmet“ se opredeli tako, da vključuje:

| (e) | pojem „mladi kmet“ se opredeli tako, da vključuje
  starostno omejitev 40 let in
  : |
| --- | --- |

(e)

pojem „mladi kmet“ se opredeli tako, da vključuje
  starostno omejitev 40 let in
  :

starostno omejitev 40 let in

Spremembi 96 in 1148 cp16

Spremembi 96 in 1148 cp16

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka i

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | najvišjo starostno mejo, ki ne sme presegati 40 let; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

(i)

najvišjo starostno mejo, ki ne sme presegati 40 let;

najvišjo starostno mejo, ki ne sme presegati 40 let;

črtano

črtano

Spremembi 97 in 1148 cp16

Spremembi 97 in 1148 cp16

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka iii

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | ustrezno usposabljanje in/ali
  potrebne
  spretnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

ustrezno usposabljanje in/ali
  potrebne
  spretnosti.

potrebne

| (iii) | ustrezno usposabljanje in/ali spretnosti. |
| --- | --- |

(iii)

ustrezno usposabljanje in/ali spretnosti.

Spremembi 98 in 1148 cp16

Spremembi 98 in 1148 cp16

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – pododstavek 1 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice pri ocenjevanju izpolnjevanja pogojev za vodjo kmetijskega gospodarstva upoštevajo značilnosti partnerskih ureditev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice pri ocenjevanju izpolnjevanja pogojev za vodjo kmetijskega gospodarstva upoštevajo značilnosti partnerskih ureditev.

Države članice pri ocenjevanju izpolnjevanja pogojev za vodjo kmetijskega gospodarstva upoštevajo značilnosti partnerskih ureditev.

Spremembi 99 in 1148 cp16

Spremembi 99 in 1148 cp16

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | „novi kmet“ se opredeli tako, da vključuje:










  (i) | pogoje, da mora biti „vodja kmetijskega gospodarstva“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

„novi kmet“ se opredeli tako, da vključuje:

„novi kmet“ se opredeli tako, da vključuje:

(i)

(i)

pogoje, da mora biti „vodja kmetijskega gospodarstva“;

pogoje, da mora biti „vodja kmetijskega gospodarstva“;

| (ii) | ustrezno usposabljanje in/ali spretnosti; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

ustrezno usposabljanje in/ali spretnosti;

ustrezno usposabljanje in/ali spretnosti;

| (iii) | starostno mejo nad 40 let. |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

starostno mejo nad 40 let.

starostno mejo nad 40 let.

„Novega kmeta“ se v skladu s to opredelitvijo ne prizna kot „mladega kmeta“, kot je opredeljen v členu 4(e).

„Novega kmeta“ se v skladu s to opredelitvijo ne prizna kot „mladega kmeta“, kot je opredeljen v členu 4(e).

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2)   Zaradi ohranjanja javnega zdravja se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe s pravili o pogojevanju odobritve plačil z uporabo certificiranih semen nekaterih sort konoplje ter o postopku za določitev sort konoplje in preverjanje njihove vsebnosti tetrahidrokanabinola iz točke (c) odstavka 1. | (2)   Zaradi ohranjanja javnega zdravja se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe s pravili o pogojevanju odobritve plačil z uporabo certificiranih semen nekaterih sort konoplje ter o postopku za določitev sort konoplje in preverjanje njihove vsebnosti tetrahidrokanabinola iz točke (c) odstavka 1
  tega člena
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(2)   Zaradi ohranjanja javnega zdravja se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe s pravili o pogojevanju odobritve plačil z uporabo certificiranih semen nekaterih sort konoplje ter o postopku za določitev sort konoplje in preverjanje njihove vsebnosti tetrahidrokanabinola iz točke (c) odstavka 1.

(2)   Zaradi ohranjanja javnega zdravja se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe s pravili o pogojevanju odobritve plačil z uporabo certificiranih semen nekaterih sort konoplje ter o postopku za določitev sort konoplje in preverjanje njihove vsebnosti tetrahidrokanabinola iz točke (c) odstavka 1
  tega člena
  .

Spremembi 101 in 1149 cp1

Spremembi 101 in 1149 cp1

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 5 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Namen podpore iz EKJS in EKSRP
  je
  nadaljnje izboljšanje trajnostnega razvoja na področju kmetijstva, v sektorju hrane in na podeželskih območjih ter prispeva k doseganju naslednjih splošnih ciljev: | V povezavi s cilji SKP iz člena 39 PDEU je
  namen podpore iz EKJS in EKSRP nadaljnje izboljšanje trajnostnega razvoja na področju kmetijstva, v sektorju hrane in na podeželskih območjih ter prispeva k doseganju naslednjih splošnih ciljev
  na gospodarskem, okoljskem in socialnem področju
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Namen podpore iz EKJS in EKSRP
  je
  nadaljnje izboljšanje trajnostnega razvoja na področju kmetijstva, v sektorju hrane in na podeželskih območjih ter prispeva k doseganju naslednjih splošnih ciljev:

je

V povezavi s cilji SKP iz člena 39 PDEU je
  namen podpore iz EKJS in EKSRP nadaljnje izboljšanje trajnostnega razvoja na področju kmetijstva, v sektorju hrane in na podeželskih območjih ter prispeva k doseganju naslednjih splošnih ciljev
  na gospodarskem, okoljskem in socialnem področju
  :

V povezavi s cilji SKP iz člena 39 PDEU je

na gospodarskem, okoljskem in socialnem področju

Spremembi 102 in 1149 cp1

Spremembi 102 in 1149 cp1

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | spodbujanje
  pametnega
  , odpornega in raznolikega kmetijskega sektorja, ki zagotavlja prehransko varnost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

spodbujanje
  pametnega
  , odpornega in raznolikega kmetijskega sektorja, ki zagotavlja prehransko varnost;

pametnega

| (a) | spodbujanje
  sodobnega, konkurenčnega
  , odpornega in raznolikega kmetijskega sektorja, ki zagotavlja
  dolgoročno
  prehransko varnost
  , obenem pa ohranja model družinske kmetije
  ; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje
  sodobnega, konkurenčnega
  , odpornega in raznolikega kmetijskega sektorja, ki zagotavlja
  dolgoročno
  prehransko varnost
  , obenem pa ohranja model družinske kmetije
  ;

sodobnega, konkurenčnega

dolgoročno

, obenem pa ohranja model družinske kmetije

Sprememba 1149 cp2

Sprememba 1149 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka b

Člen 5 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | krepitev skrbi za okolje
  in
  podnebnih ukrepov
  ter
  prispevanje k doseganju
  ciljev Unije, povezanih z okoljem in podnebjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

krepitev skrbi za okolje
  in
  podnebnih ukrepov
  ter
  prispevanje k doseganju
  ciljev Unije, povezanih z okoljem in podnebjem;

krepitev skrbi za okolje

podnebnih ukrepov

prispevanje k doseganju

| (b) | podpora in izboljšanje varstva okolja
  in
  biotske raznovrstnosti
  ter
  podnebnih ukrepov ter izpolnjevanje
  ciljev Unije, povezanih z okoljem in podnebjem; |
| --- | --- |

(b)

podpora in izboljšanje varstva okolja
  in
  biotske raznovrstnosti
  ter
  podnebnih ukrepov ter izpolnjevanje
  ciljev Unije, povezanih z okoljem in podnebjem;

podpora in izboljšanje varstva okolja

biotske raznovrstnosti

podnebnih ukrepov ter izpolnjevanje

Spremembi 104 in 1149 cp3

Spremembi 104 in 1149 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka c

Člen 5 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | krepitev družbenogospodarskega tkiva podeželskih območij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

krepitev družbenogospodarskega tkiva podeželskih območij.

| (c) | krepitev družbenogospodarskega tkiva podeželskih območij
  , da bi se prispevalo k ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest z zagotavljanjem vzdržnih dohodkov kmetov, prizadevanji za primeren življenjski standard vsega kmečkega prebivalstva in bojem proti upadanju števila prebivalcev na podeželju, s posebnim poudarkom na manj poseljenih in manj razvitih regijah, ter z uravnoteženim teritorialnim razvojem
  . |
| --- | --- |

(c)

krepitev družbenogospodarskega tkiva podeželskih območij
  , da bi se prispevalo k ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest z zagotavljanjem vzdržnih dohodkov kmetov, prizadevanji za primeren življenjski standard vsega kmečkega prebivalstva in bojem proti upadanju števila prebivalcev na podeželju, s posebnim poudarkom na manj poseljenih in manj razvitih regijah, ter z uravnoteženim teritorialnim razvojem
  .

, da bi se prispevalo k ustvarjanju in ohranjanju delovnih mest z zagotavljanjem vzdržnih dohodkov kmetov, prizadevanji za primeren življenjski standard vsega kmečkega prebivalstva in bojem proti upadanju števila prebivalcev na podeželju, s posebnim poudarkom na manj poseljenih in manj razvitih regijah, ter z uravnoteženim teritorialnim razvojem

Spremembi 105 in 1149 cp4

Spremembi 105 in 1149 cp4

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

Člen 5 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Te cilje dopolnjuje horizontalni cilj posodobitve sektorja
  s spodbujanjem in razširjanjem
  znanja, inovacij in digitalizacije v kmetijstvu in na podeželskih območjih ter s spodbujanjem njihovega prevzemanja. | Te cilje dopolnjuje
  in med seboj povezuje
  horizontalni cilj posodobitve sektorja
  z zagotavljanjem, da imajo kmetje dostop do raziskav, usposabljanja, razširjanja znanja ter storitev prenosa
  znanja, inovacij in digitalizacije v kmetijstvu in na podeželskih območjih ter s spodbujanjem njihovega prevzemanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Te cilje dopolnjuje horizontalni cilj posodobitve sektorja
  s spodbujanjem in razširjanjem
  znanja, inovacij in digitalizacije v kmetijstvu in na podeželskih območjih ter s spodbujanjem njihovega prevzemanja.

s spodbujanjem in razširjanjem

Te cilje dopolnjuje
  in med seboj povezuje
  horizontalni cilj posodobitve sektorja
  z zagotavljanjem, da imajo kmetje dostop do raziskav, usposabljanja, razširjanja znanja ter storitev prenosa
  znanja, inovacij in digitalizacije v kmetijstvu in na podeželskih območjih ter s spodbujanjem njihovega prevzemanja.

in med seboj povezuje

z zagotavljanjem, da imajo kmetje dostop do raziskav, usposabljanja, razširjanja znanja ter storitev prenosa

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

Člen 6 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | podpora vzdržnim dohodkom
  kmetij in odpornosti po vsej Uniji za povečanje prehranske varnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

podpora vzdržnim dohodkom
  kmetij in odpornosti po vsej Uniji za povečanje prehranske varnosti;

podpora vzdržnim dohodkom

| (a) | zagotavljanje vzdržnih dohodkov
  kmetij in odpornosti
  kmetijskega sektorja
  po vsej Uniji za povečanje
  dolgoročne
  prehranske varnosti
  in kmetijske raznolikosti ter hkratno zagotavljanje varne in visokokakovostne hrane po poštenih cenah, da bi se obrnil trend upadanja števila kmetov in zagotovila gospodarska trajnost kmetijske proizvodnje v Uniji
  ; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje vzdržnih dohodkov
  kmetij in odpornosti
  kmetijskega sektorja
  po vsej Uniji za povečanje
  dolgoročne
  prehranske varnosti
  in kmetijske raznolikosti ter hkratno zagotavljanje varne in visokokakovostne hrane po poštenih cenah, da bi se obrnil trend upadanja števila kmetov in zagotovila gospodarska trajnost kmetijske proizvodnje v Uniji
  ;

zagotavljanje vzdržnih dohodkov

kmetijskega sektorja

dolgoročne

in kmetijske raznolikosti ter hkratno zagotavljanje varne in visokokakovostne hrane po poštenih cenah, da bi se obrnil trend upadanja števila kmetov in zagotovila gospodarska trajnost kmetijske proizvodnje v Uniji

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka b

Člen 6 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | krepitev tržne usmerjenosti in povečanje konkurenčnosti,
  tudi
  z večjim poudarkom na raziskavah, tehnologiji in digitalizaciji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

krepitev tržne usmerjenosti in povečanje konkurenčnosti,
  tudi
  z večjim poudarkom na raziskavah, tehnologiji in digitalizaciji;

tudi

| (b) | krepitev tržne usmerjenosti
  na lokalne, nacionalne, tudi mednarodne trge
  in
  trge Unije, kot tudi stabilizacija trga, obvladovanje tveganj in kriz,
  povečanje
  dolgoročne
  konkurenčnosti
  kmetij
  ,
  predelovalnih in tržnih zmogljivosti kmetijskih proizvodov,
  z večjim poudarkom na
  razlikovanju kakovosti,
  raziskavah,
  inovacijah,
  tehnologiji
  , prenosu in izmenjavi znanja
  in digitalizaciji
  ter omogočanje dostopa kmetov do dinamike krožnega gospodarstva
  ; |
| --- | --- |

(b)

krepitev tržne usmerjenosti
  na lokalne, nacionalne, tudi mednarodne trge
  in
  trge Unije, kot tudi stabilizacija trga, obvladovanje tveganj in kriz,
  povečanje
  dolgoročne
  konkurenčnosti
  kmetij
  ,
  predelovalnih in tržnih zmogljivosti kmetijskih proizvodov,
  z večjim poudarkom na
  razlikovanju kakovosti,
  raziskavah,
  inovacijah,
  tehnologiji
  , prenosu in izmenjavi znanja
  in digitalizaciji
  ter omogočanje dostopa kmetov do dinamike krožnega gospodarstva
  ;

na lokalne, nacionalne, tudi mednarodne trge

trge Unije, kot tudi stabilizacija trga, obvladovanje tveganj in kriz,

dolgoročne

kmetij

predelovalnih in tržnih zmogljivosti kmetijskih proizvodov,

razlikovanju kakovosti,

inovacijah,

, prenosu in izmenjavi znanja

ter omogočanje dostopa kmetov do dinamike krožnega gospodarstva

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka c

Člen 6 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | izboljšanje položaja kmetov v 
  vrednostni verigi
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

izboljšanje položaja kmetov v 
  vrednostni verigi
  ;

vrednostni verigi

| (c) | izboljšanje
  pogajalskega
  položaja kmetov v 
  vrednostnih verigah s spodbujanjem oblik združevanja, organizacij proizvajalcev in kolektivnih pogajanj ter krajših dobavnih verig in izboljšanja preglednosti trga
  ; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje
  pogajalskega
  položaja kmetov v 
  vrednostnih verigah s spodbujanjem oblik združevanja, organizacij proizvajalcev in kolektivnih pogajanj ter krajših dobavnih verig in izboljšanja preglednosti trga
  ;

pogajalskega

vrednostnih verigah s spodbujanjem oblik združevanja, organizacij proizvajalcev in kolektivnih pogajanj ter krajših dobavnih verig in izboljšanja preglednosti trga

Sprememba 1150 cp1

Sprememba 1150 cp1

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka d

Člen 6 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter
  k trajnostni energiji
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter
  k trajnostni energiji
  ;

k trajnostni energiji

| (d) | prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje
  z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, vključno s povečanjem ponorov ogljika, sekvestracijo in skladiščenjem ogljika v kmetijskem in živilskem sektorju
  ter
  vključevanjem trajnostne energije, ob zagotavljanju prehranske varnosti ter trajnostnega upravljanja in varstva gozdov v skladu s Pariškim sporazumom
  ; |
| --- | --- |

(d)

prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje
  z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, vključno s povečanjem ponorov ogljika, sekvestracijo in skladiščenjem ogljika v kmetijskem in živilskem sektorju
  ter
  vključevanjem trajnostne energije, ob zagotavljanju prehranske varnosti ter trajnostnega upravljanja in varstva gozdov v skladu s Pariškim sporazumom
  ;

z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, vključno s povečanjem ponorov ogljika, sekvestracijo in skladiščenjem ogljika v kmetijskem in živilskem sektorju

vključevanjem trajnostne energije, ob zagotavljanju prehranske varnosti ter trajnostnega upravljanja in varstva gozdov v skladu s Pariškim sporazumom

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka e

Člen 6 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovitega upravljanja naravnih virov, kot so voda, tla in zrak; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovitega upravljanja naravnih virov, kot so voda, tla in zrak;

| (e) | spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovitega upravljanja naravnih virov, kot so voda, tla in zrak
  ter obenem zmanjšanje odvisnosti od kemičnih snovi, da bi dosegli cilje iz ustreznih zakonodajnih instrumentov in nagrajevali kmetijske prakse in sisteme, ki imajo številne okoljske koristi, vključno z zaustavitvijo dezertifikacije
  ; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovitega upravljanja naravnih virov, kot so voda, tla in zrak
  ter obenem zmanjšanje odvisnosti od kemičnih snovi, da bi dosegli cilje iz ustreznih zakonodajnih instrumentov in nagrajevali kmetijske prakse in sisteme, ki imajo številne okoljske koristi, vključno z zaustavitvijo dezertifikacije
  ;

ter obenem zmanjšanje odvisnosti od kemičnih snovi, da bi dosegli cilje iz ustreznih zakonodajnih instrumentov in nagrajevali kmetijske prakse in sisteme, ki imajo številne okoljske koristi, vključno z zaustavitvijo dezertifikacije

Sprememba 1150 cp3

Sprememba 1150 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka f

Člen 6 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | prispevanje
  k 
  varstvu
  biotske raznovrstnosti,
  krepitev ekosistemskih storitev
  ter
  ohranjanje
  habitatov in krajine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

prispevanje
  k 
  varstvu
  biotske raznovrstnosti,
  krepitev ekosistemskih storitev
  ter
  ohranjanje
  habitatov in krajine;

prispevanje

varstvu

krepitev ekosistemskih storitev

ohranjanje

| (f) | krepitev ekosistemskih storitev in prispevanje
  k 
  zaustavitvi in obratu trenda upadanja
  biotske raznovrstnosti,
  tudi z varovanjem koristnih rastlin, živali, in opraševalskih vrst s podpiranjem kmetijske raznolikosti, ohranjanja narave in gozdarsko-kmetijske dejavnosti
  ter
  prispevanje k večji naravni odpornosti, obnovi in ohranjanju tal, vodnih teles,
  habitatov in krajine
  ter podpiranjem kmetijskih sistemov z visoko naravno vrednostjo
  ; |
| --- | --- |

(f)

krepitev ekosistemskih storitev in prispevanje
  k 
  zaustavitvi in obratu trenda upadanja
  biotske raznovrstnosti,
  tudi z varovanjem koristnih rastlin, živali, in opraševalskih vrst s podpiranjem kmetijske raznolikosti, ohranjanja narave in gozdarsko-kmetijske dejavnosti
  ter
  prispevanje k večji naravni odpornosti, obnovi in ohranjanju tal, vodnih teles,
  habitatov in krajine
  ter podpiranjem kmetijskih sistemov z visoko naravno vrednostjo
  ;

krepitev ekosistemskih storitev in prispevanje

zaustavitvi in obratu trenda upadanja

tudi z varovanjem koristnih rastlin, živali, in opraševalskih vrst s podpiranjem kmetijske raznolikosti, ohranjanja narave in gozdarsko-kmetijske dejavnosti

prispevanje k večji naravni odpornosti, obnovi in ohranjanju tal, vodnih teles,

ter podpiranjem kmetijskih sistemov z visoko naravno vrednostjo

Spremembi 112 in 1150 cp4

Spremembi 112 in 1150 cp4

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka g

Člen 6 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | privabljanje mladih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij na podeželskih območjih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

privabljanje mladih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij na podeželskih območjih;

| (g) | privabljanje
  in podpiranje
  mladih
  kmetov, novih
  kmetov in spodbujanje
  sodelovanja žensk v kmetijskem sektorju, zlasti na najmanj poseljenih območjih in območjih z naravnimi omejitvami; spodbujanje usposabljanja in pridobivanja izkušenj po vsej Uniji, trajnostnega
  razvoja podjetij
  in ustvarjanja delovnih mest
  na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

(g)

privabljanje
  in podpiranje
  mladih
  kmetov, novih
  kmetov in spodbujanje
  sodelovanja žensk v kmetijskem sektorju, zlasti na najmanj poseljenih območjih in območjih z naravnimi omejitvami; spodbujanje usposabljanja in pridobivanja izkušenj po vsej Uniji, trajnostnega
  razvoja podjetij
  in ustvarjanja delovnih mest
  na podeželskih območjih;

in podpiranje

kmetov, novih

sodelovanja žensk v kmetijskem sektorju, zlasti na najmanj poseljenih območjih in območjih z naravnimi omejitvami; spodbujanje usposabljanja in pridobivanja izkušenj po vsej Uniji, trajnostnega

in ustvarjanja delovnih mest

Sprememba 1150 cp5

Sprememba 1150 cp5

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka h

Člen 6 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | spodbujanje
  zaposlovanja
  , rasti, socialne vključenosti in lokalnega razvoja na
  podeželskih območjih
  , vključno
  z
  biogospodarstvom
  in
  trajnostnim
  gozdarstvom
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

spodbujanje
  zaposlovanja
  , rasti, socialne vključenosti in lokalnega razvoja na
  podeželskih območjih
  , vključno
  z
  biogospodarstvom
  in
  trajnostnim
  gozdarstvom
  ;

zaposlovanja

podeželskih območjih

z

in

gozdarstvom

| (h) | spodbujanje
  socialne in teritorialne kohezije na podeželskih območjih, tudi prek ustvarjanja delovnih mest
  , rasti,
  naložb,
  socialne vključenosti
  , boja proti revščini na podeželju
  in
  prek
  lokalnega razvoja
  , vključno z visokokakovostnimi lokalnimi storitvami za podeželske skupnosti, s posebnim poudarkom
  na
  območjih z naravnimi omejitvami; spodbujanje dostojnih življenjskih, delovnih in gospodarskih pogojev; diverzifikacija dejavnosti in prihodkov, vključno s kmečkim turizmom, trajnostnim biogospodarstvom, krožnim gospodarstvom, trajnostnim upravljanjem in varstvom gozdov, ob zagotavljanju enakosti spolov; podpiranje enakih možnosti na podeželskih območjih s posebnimi ukrepi za podpiranje in priznavanje dela žensk v kmetijstvu, rokodelstvu, turizmu ter lokalnih storitvah
  ; |
| --- | --- |

(h)

spodbujanje
  socialne in teritorialne kohezije na podeželskih območjih, tudi prek ustvarjanja delovnih mest
  , rasti,
  naložb,
  socialne vključenosti
  , boja proti revščini na podeželju
  in
  prek
  lokalnega razvoja
  , vključno z visokokakovostnimi lokalnimi storitvami za podeželske skupnosti, s posebnim poudarkom
  na
  območjih z naravnimi omejitvami; spodbujanje dostojnih življenjskih, delovnih in gospodarskih pogojev; diverzifikacija dejavnosti in prihodkov, vključno s kmečkim turizmom, trajnostnim biogospodarstvom, krožnim gospodarstvom, trajnostnim upravljanjem in varstvom gozdov, ob zagotavljanju enakosti spolov; podpiranje enakih možnosti na podeželskih območjih s posebnimi ukrepi za podpiranje in priznavanje dela žensk v kmetijstvu, rokodelstvu, turizmu ter lokalnih storitvah
  ;

socialne in teritorialne kohezije na podeželskih območjih, tudi prek ustvarjanja delovnih mest

naložb,

, boja proti revščini na podeželju

prek

, vključno z visokokakovostnimi lokalnimi storitvami za podeželske skupnosti, s posebnim poudarkom

območjih z naravnimi omejitvami; spodbujanje dostojnih življenjskih, delovnih in gospodarskih pogojev; diverzifikacija dejavnosti in prihodkov, vključno s kmečkim turizmom, trajnostnim biogospodarstvom, krožnim gospodarstvom, trajnostnim upravljanjem in varstvom gozdov, ob zagotavljanju enakosti spolov; podpiranje enakih možnosti na podeželskih območjih s posebnimi ukrepi za podpiranje in priznavanje dela žensk v kmetijstvu, rokodelstvu, turizmu ter lokalnih storitvah

Sprememba 1150 cp6

Sprememba 1150 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 – točka i

Člen 6 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | izboljšanje odziva kmetijstva
  EU
  na potrebe družbe na področju hrane in zdravja, vključno z 
  zdravo
  , hranljivo in trajnostno hrano,
  zavrženo hrano
  ter
  dobrobitjo živali
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

izboljšanje odziva kmetijstva
  EU
  na potrebe družbe na področju hrane in zdravja, vključno z 
  zdravo
  , hranljivo in trajnostno hrano,
  zavrženo hrano
  ter
  dobrobitjo živali
  .

EU

zdravo

zavrženo hrano

dobrobitjo živali

| (i) | izboljšanje odziva kmetijstva
  Unije
  na potrebe družbe na področju hrane in zdravja, vključno z 
  varno
  , hranljivo
  , visokokakovostno
  in trajnostno hrano,
  kmetijstvom z manj vložki, ekološkim kmetijstvom, zmanjševanjem količin zavržene hrane, boja proti odpornosti na antimikrobike in izboljševanjem zdravja in dobrobiti živali,
  ter
  ozaveščanje državljanov o pomenu kmetijstva in podeželskih območij ob prispevanju k izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030
  . |
| --- | --- |

(i)

izboljšanje odziva kmetijstva
  Unije
  na potrebe družbe na področju hrane in zdravja, vključno z 
  varno
  , hranljivo
  , visokokakovostno
  in trajnostno hrano,
  kmetijstvom z manj vložki, ekološkim kmetijstvom, zmanjševanjem količin zavržene hrane, boja proti odpornosti na antimikrobike in izboljševanjem zdravja in dobrobiti živali,
  ter
  ozaveščanje državljanov o pomenu kmetijstva in podeželskih območij ob prispevanju k izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030
  .

Unije

varno

, visokokakovostno

kmetijstvom z manj vložki, ekološkim kmetijstvom, zmanjševanjem količin zavržene hrane, boja proti odpornosti na antimikrobike in izboljševanjem zdravja in dobrobiti živali,

ozaveščanje državljanov o pomenu kmetijstva in podeželskih območij ob prispevanju k izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2

Člen 6 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice
  pri uresničevanju
  specifičnih ciljev zagotovijo
  poenostavitev in
  uspešnost podpore SKP. | 2.   Države članice
  in Komisija za uresničitev
  specifičnih ciljev zagotovijo uspešnost podpore SKP
  in poenostavitev za končne upravičence, tako da zmanjšajo upravno breme, pri tem pa zagotovijo nediskriminiranje med upravičenci
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice
  pri uresničevanju
  specifičnih ciljev zagotovijo
  poenostavitev in
  uspešnost podpore SKP.

2.   Države članice
  in Komisija za uresničitev
  specifičnih ciljev zagotovijo uspešnost podpore SKP
  in poenostavitev za končne upravičence, tako da zmanjšajo upravno breme, pri tem pa zagotovijo nediskriminiranje med upravičenci
  .

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Doseganje ciljev iz člena 5 in člena 6(1) se oceni na podlagi skupnih kazalnikov, povezanih z izložki, rezultati in učinki. Sklop skupnih kazalnikov vključuje: | Doseganje ciljev iz člena 5 in člena 6(1) se oceni na podlagi skupnih kazalnikov, povezanih z izložki, rezultati in učinki
  , pri čemer ocena temelji na uradnih virih informacij
  . Sklop skupnih kazalnikov vključuje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Doseganje ciljev iz člena 5 in člena 6(1) se oceni na podlagi skupnih kazalnikov, povezanih z izložki, rezultati in učinki. Sklop skupnih kazalnikov vključuje:

Doseganje ciljev iz člena 5 in člena 6(1) se oceni na podlagi skupnih kazalnikov, povezanih z izložki, rezultati in učinki
  , pri čemer ocena temelji na uradnih virih informacij
  . Sklop skupnih kazalnikov vključuje:

, pri čemer ocena temelji na uradnih virih informacij

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | kazalnike rezultatov, ki se nanašajo na zadevne specifične cilje ter se uporabijo pri določanju merljivih mejnikov in ciljnih vrednosti v zvezi s temi specifičnimi cilji v strateških načrtih SKP in ocenjevanju napredka pri doseganju ciljnih vrednosti. Kazalniki, ki se nanašajo na cilje, povezane z okoljem in podnebjem, lahko zajemajo intervencije,
  vključene v zadevne nacionalne instrumente načrtovanja na področju okolja in podnebja
  , ki izhajajo iz zakonodaje Unije, navedene v Prilogi XI; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

kazalnike rezultatov, ki se nanašajo na zadevne specifične cilje ter se uporabijo pri določanju merljivih mejnikov in ciljnih vrednosti v zvezi s temi specifičnimi cilji v strateških načrtih SKP in ocenjevanju napredka pri doseganju ciljnih vrednosti. Kazalniki, ki se nanašajo na cilje, povezane z okoljem in podnebjem, lahko zajemajo intervencije,
  vključene v zadevne nacionalne instrumente načrtovanja na področju okolja in podnebja
  , ki izhajajo iz zakonodaje Unije, navedene v Prilogi XI;

vključene v zadevne nacionalne instrumente načrtovanja na področju okolja in podnebja

| (b) | kazalnike rezultatov, ki se nanašajo na zadevne specifične cilje ter se uporabijo pri določanju merljivih mejnikov in ciljnih vrednosti v zvezi s temi specifičnimi cilji v strateških načrtih SKP in ocenjevanju napredka pri doseganju ciljnih vrednosti. Kazalniki, ki se nanašajo na cilje, povezane z okoljem in podnebjem, lahko zajemajo intervencije,
  ki prispevajo k obveznostim
  , ki izhajajo iz zakonodaje Unije, navedene v Prilogi XI; |
| --- | --- |

(b)

kazalnike rezultatov, ki se nanašajo na zadevne specifične cilje ter se uporabijo pri določanju merljivih mejnikov in ciljnih vrednosti v zvezi s temi specifičnimi cilji v strateških načrtih SKP in ocenjevanju napredka pri doseganju ciljnih vrednosti. Kazalniki, ki se nanašajo na cilje, povezane z okoljem in podnebjem, lahko zajemajo intervencije,
  ki prispevajo k obveznostim
  , ki izhajajo iz zakonodaje Unije, navedene v Prilogi XI;

ki prispevajo k obveznostim

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | kazalnike učinkov, ki se nanašajo na cilje iz člena 5 in člena 6(1) ter se uporabljajo v okviru SKP
  in strateških načrtov
  SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

kazalnike učinkov, ki se nanašajo na cilje iz člena 5 in člena 6(1) ter se uporabljajo v okviru SKP
  in strateških načrtov
  SKP.

in strateških načrtov

| (c) | kazalnike učinkov, ki se nanašajo na cilje iz člena 5 in člena 6(1) ter se uporabljajo v okviru
  strateških načrtov
  SKP
  , ob upoštevanju dejavnikov zunaj
  SKP. |
| --- | --- |

(c)

kazalnike učinkov, ki se nanašajo na cilje iz člena 5 in člena 6(1) ter se uporabljajo v okviru
  strateških načrtov
  SKP
  , ob upoštevanju dejavnikov zunaj
  SKP.

strateških načrtov

, ob upoštevanju dejavnikov zunaj

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

Člen 7 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice lahko kazalnike izložkov in kazalnike rezultatov iz Priloge I podrobneje razčlenijo glede na posebne nacionalne in regionalne značilnosti v svojem strateškem načrtu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice lahko kazalnike izložkov in kazalnike rezultatov iz Priloge I podrobneje razčlenijo glede na posebne nacionalne in regionalne značilnosti v svojem strateškem načrtu.

Države članice lahko kazalnike izložkov in kazalnike rezultatov iz Priloge I podrobneje razčlenijo glede na posebne nacionalne in regionalne značilnosti v svojem strateškem načrtu.

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v 
  skladu s členom 138 za spremembo Priloge I zaradi prilagoditve skupnih
  kazalnikov izložkov, rezultatov in učinkov
  , da bi se upoštevale izkušnje pri njihovi uporabi in po potrebi dodali novi kazalniki
  . | 2.   
  Komisija do konca tretjega leta uporabe strateških načrtov v celoti oceni učinkovitost kazalnikov izložkov, rezultatov in učinkov iz Priloge I. |
| | Po tej oceni se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za spremembo Priloge I zaradi prilagoditve skupnih kazalnikov po potrebi, ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izvajanju politike iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v 
  skladu s členom 138 za spremembo Priloge I zaradi prilagoditve skupnih
  kazalnikov izložkov, rezultatov in učinkov
  , da bi se upoštevale izkušnje pri njihovi uporabi in po potrebi dodali novi kazalniki
  .

2.   
  Komisija do konca tretjega leta uporabe strateških načrtov v celoti oceni učinkovitost kazalnikov izložkov, rezultatov in učinkov iz Priloge I.

Po tej oceni se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za spremembo Priloge I zaradi prilagoditve skupnih kazalnikov po potrebi, ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izvajanju politike iz te uredbe.

Po tej oceni se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za spremembo Priloge I zaradi prilagoditve skupnih kazalnikov po potrebi, ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izvajanju politike iz te uredbe.

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice si prizadevajo uresničiti cilje iz naslova II z določitvijo intervencij na podlagi vrst intervencij iz poglavij II, III in IV tega naslova v skladu s splošnimi zahtevami iz tega poglavja. | Države članice
  in po potrebi regije
  si prizadevajo uresničiti cilje iz naslova II z določitvijo intervencij na podlagi vrst intervencij iz poglavij II, III in IV tega naslova v skladu s splošnimi zahtevami iz tega poglavja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice si prizadevajo uresničiti cilje iz naslova II z določitvijo intervencij na podlagi vrst intervencij iz poglavij II, III in IV tega naslova v skladu s splošnimi zahtevami iz tega poglavja.

Države članice
  in po potrebi regije
  si prizadevajo uresničiti cilje iz naslova II z določitvijo intervencij na podlagi vrst intervencij iz poglavij II, III in IV tega naslova v skladu s splošnimi zahtevami iz tega poglavja.

in po potrebi regije

Spremembi 122 in 1117 cp1

Spremembi 122 in 1117 cp1

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

Člen 9 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zasnujejo intervencije svojih strateških načrtov SKP v skladu z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije in splošnimi načeli prava Unije. | Države članice
  – po potrebi v sodelovanju z regijami –
  zasnujejo intervencije svojih strateških načrtov SKP v skladu z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije in splošnimi načeli prava Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zasnujejo intervencije svojih strateških načrtov SKP v skladu z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije in splošnimi načeli prava Unije.

Države članice
  – po potrebi v sodelovanju z regijami –
  zasnujejo intervencije svojih strateških načrtov SKP v skladu z Listino o temeljnih pravicah Evropske unije in splošnimi načeli prava Unije.

– po potrebi v sodelovanju z regijami –

Sprememba 1104

Sprememba 1104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 a (novo)

Člen 9 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice pri pripravi strateških načrtov SKP po potrebi v sodelovanju s svojimi regijami upoštevajo posebna načela iz člena 39 PDEU, in sicer posebno naravo kmetijske dejavnosti, ki izhaja iz socialne strukture kmetijstva ter strukturnih in naravnih razlik med različnimi kmetijskimi regijami; potrebo, da se ustrezne prilagoditve izvedejo postopno; dejstvo, da je kmetijstvo v državah članicah sektor, ki je tesno povezan s celotnim gospodarstvom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice pri pripravi strateških načrtov SKP po potrebi v sodelovanju s svojimi regijami upoštevajo posebna načela iz člena 39 PDEU, in sicer posebno naravo kmetijske dejavnosti, ki izhaja iz socialne strukture kmetijstva ter strukturnih in naravnih razlik med različnimi kmetijskimi regijami; potrebo, da se ustrezne prilagoditve izvedejo postopno; dejstvo, da je kmetijstvo v državah članicah sektor, ki je tesno povezan s celotnim gospodarstvom.

Države članice pri pripravi strateških načrtov SKP po potrebi v sodelovanju s svojimi regijami upoštevajo posebna načela iz člena 39 PDEU, in sicer posebno naravo kmetijske dejavnosti, ki izhaja iz socialne strukture kmetijstva ter strukturnih in naravnih razlik med različnimi kmetijskimi regijami; potrebo, da se ustrezne prilagoditve izvedejo postopno; dejstvo, da je kmetijstvo v državah članicah sektor, ki je tesno povezan s celotnim gospodarstvom.

Spremembi 123 in 1117 cp2

Spremembi 123 in 1117 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

Člen 9 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da so intervencije določene na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril
  , združljive z notranjim trgom in ne izkrivljajo konkurence
  . | Države članice
  – po potrebi v sodelovanju z regijami –
  zagotovijo, da so intervencije določene na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril
  ter ne ovirajo dobrega delovanja notranjega trga
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da so intervencije določene na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril
  , združljive z notranjim trgom in ne izkrivljajo konkurence
  .

, združljive z notranjim trgom in ne izkrivljajo konkurence

Države članice
  – po potrebi v sodelovanju z regijami –
  zagotovijo, da so intervencije določene na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril
  ter ne ovirajo dobrega delovanja notranjega trga
  .

– po potrebi v sodelovanju z regijami –

ter ne ovirajo dobrega delovanja notranjega trga

Sprememba 1117 cp3

Sprememba 1117 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 a (novo)

Člen 9 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | V primeru pravnih oseb ali skupin fizičnih ali pravnih oseb se lahko države članice odločijo za znižanje iz člena 15 in podporo iz členov s 26, 27, 29, 66, 67 in 68, kot opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP na ravni članov teh pravnih oseb ali skupin, če nacionalna zakonodaja določa, da morajo posamezni člani prevzeti pravice in obveznosti, primerljive s tistimi posameznih dejavnih kmetov, ki imajo status vodje kmetijskega gospodarstva, zlasti kar zadeva njihov ekonomski, socialni in davčni položaj, pod pogojem, da so prispevali h krepitvi kmetijskih struktur obravnavanih pravnih oseb ali skupin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V primeru pravnih oseb ali skupin fizičnih ali pravnih oseb se lahko države članice odločijo za znižanje iz člena 15 in podporo iz členov s 26, 27, 29, 66, 67 in 68, kot opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP na ravni članov teh pravnih oseb ali skupin, če nacionalna zakonodaja določa, da morajo posamezni člani prevzeti pravice in obveznosti, primerljive s tistimi posameznih dejavnih kmetov, ki imajo status vodje kmetijskega gospodarstva, zlasti kar zadeva njihov ekonomski, socialni in davčni položaj, pod pogojem, da so prispevali h krepitvi kmetijskih struktur obravnavanih pravnih oseb ali skupin.

V primeru pravnih oseb ali skupin fizičnih ali pravnih oseb se lahko države članice odločijo za znižanje iz člena 15 in podporo iz členov s 26, 27, 29, 66, 67 in 68, kot opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP na ravni članov teh pravnih oseb ali skupin, če nacionalna zakonodaja določa, da morajo posamezni člani prevzeti pravice in obveznosti, primerljive s tistimi posameznih dejavnih kmetov, ki imajo status vodje kmetijskega gospodarstva, zlasti kar zadeva njihov ekonomski, socialni in davčni položaj, pod pogojem, da so prispevali h krepitvi kmetijskih struktur obravnavanih pravnih oseb ali skupin.

Spremembi 124 in 1117 cp4

Spremembi 124 in 1117 cp4

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice vzpostavijo pravni okvir, ki ureja dodelitev podpore Unije upravičencem na podlagi strateškega načrta SKP ter v skladu z načeli in zahtevami iz te uredbe in Uredbe (EU) [HZU]. | Države članice
  – po potrebi v sodelovanju z regijami –
  vzpostavijo pravni okvir, ki ureja dodelitev podpore Unije upravičencem na podlagi strateškega načrta SKP ter v skladu z načeli in zahtevami iz te uredbe in Uredbe (EU) [HZU]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice vzpostavijo pravni okvir, ki ureja dodelitev podpore Unije upravičencem na podlagi strateškega načrta SKP ter v skladu z načeli in zahtevami iz te uredbe in Uredbe (EU) [HZU].

Države članice
  – po potrebi v sodelovanju z regijami –
  vzpostavijo pravni okvir, ki ureja dodelitev podpore Unije upravičencem na podlagi strateškega načrta SKP ter v skladu z načeli in zahtevami iz te uredbe in Uredbe (EU) [HZU].

– po potrebi v sodelovanju z regijami –

Spremembi 731 in 807

Spremembi 731 in 807

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 a (novo)

Člen 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9a




  Trajnostni razvoj




  Cilji strateških načrtov SKP se uresničujejo v skladu z načelom trajnostnega razvoja in ciljem ohranjanja, varstva in izboljšanja kakovosti okolja, kot določata člen 11 in člen 191(1) PDEU, pri čemer je treba upoštevati načelo, da „plača onesnaževalec“. Države članice in Komisija zagotovijo, da se med pripravo in izvajanjem specifičnih ciljev SKP spodbujajo zahteve glede varstva okolja, učinkovite rabe virov, blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, biotske raznovrstnosti, pripravljenosti na nesreče ter zmanjševanja in preprečevanja tveganj. Intervencije se načrtujejo in izvajajo v skladu z načelom skladnosti politik za razvoj, kot določa člen 208 PDEU. Komisija preveri strateško skladnost v skladu s postopkom iz poglavja III naslova V. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9a

Trajnostni razvoj

Cilji strateških načrtov SKP se uresničujejo v skladu z načelom trajnostnega razvoja in ciljem ohranjanja, varstva in izboljšanja kakovosti okolja, kot določata člen 11 in člen 191(1) PDEU, pri čemer je treba upoštevati načelo, da „plača onesnaževalec“. Države članice in Komisija zagotovijo, da se med pripravo in izvajanjem specifičnih ciljev SKP spodbujajo zahteve glede varstva okolja, učinkovite rabe virov, blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, biotske raznovrstnosti, pripravljenosti na nesreče ter zmanjševanja in preprečevanja tveganj. Intervencije se načrtujejo in izvajajo v skladu z načelom skladnosti politik za razvoj, kot določa člen 208 PDEU. Komisija preveri strateško skladnost v skladu s postopkom iz poglavja III naslova V.

Sprememba 808

Sprememba 808

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 b (novo)

Člen 9 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9b




  Skladnost s Pariškim sporazumom




  Cilji strateških načrtov SKP se uresničujejo v skladu s Pariškim sporazumom ter za uresničevanje globalnih ciljev iz Pariškega sporazuma in obveznosti, opisanih v nacionalno določenih prispevkih Unije in držav članic.




  Komisija pred odobritvijo strateških načrtov SKP zagotovi, da bo kombinacija vseh ciljev in ukrepov iz strateških načrtov omogočila izpolnitev podnebnih ciljev iz tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9b

Skladnost s Pariškim sporazumom

Cilji strateških načrtov SKP se uresničujejo v skladu s Pariškim sporazumom ter za uresničevanje globalnih ciljev iz Pariškega sporazuma in obveznosti, opisanih v nacionalno določenih prispevkih Unije in držav članic.

Komisija pred odobritvijo strateških načrtov SKP zagotovi, da bo kombinacija vseh ciljev in ukrepov iz strateških načrtov omogočila izpolnitev podnebnih ciljev iz tega člena.

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 c (novo)

Člen 9 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 9c




  Vključevanje vidika enakosti spolov




  Države članice zagotovijo vključevanje vidika enakosti spolov v pripravo, izvajanje in ocenjevanje strateških načrtov SKP za spodbujanje enakosti spolov in boj proti diskriminaciji na podlagi spola. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9c

Vključevanje vidika enakosti spolov

Države članice zagotovijo vključevanje vidika enakosti spolov v pripravo, izvajanje in ocenjevanje strateških načrtov SKP za spodbujanje enakosti spolov in boj proti diskriminaciji na podlagi spola.

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek - 1 (novo)

Člen 10 – odstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komisija zagotovi, da se v strateških načrtih držav članic spoštujejo obveznosti v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

-1.
     
  Komisija zagotovi, da se v strateških načrtih držav članic spoštujejo obveznosti v okviru Svetovne trgovinske organizacije (STO).

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da
  intervencije, ki temeljijo na vrstah intervencij iz Priloge II k tej uredbi, vključno z opredelitvami pojmov iz člena 3 in opredelitvami pojmov, ki jih je treba določiti v strateških načrtih SKP, iz člena 4, upoštevajo določbe odstavka 1 Priloge 2 k Sporazumu STO o kmetijstvu. | Intervencije, ki temeljijo na vrstah intervencij iz Priloge II k tej uredbi, vključno z opredelitvami pojmov iz člena 3 in opredelitvami pojmov, ki jih je treba določiti v strateških načrtih SKP, iz člena 4, upoštevajo določbe odstavka 1 Priloge 2 k Sporazumu STO o kmetijstvu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da
  intervencije, ki temeljijo na vrstah intervencij iz Priloge II k tej uredbi, vključno z opredelitvami pojmov iz člena 3 in opredelitvami pojmov, ki jih je treba določiti v strateških načrtih SKP, iz člena 4, upoštevajo določbe odstavka 1 Priloge 2 k Sporazumu STO o kmetijstvu.

Države članice zagotovijo, da

Intervencije, ki temeljijo na vrstah intervencij iz Priloge II k tej uredbi, vključno z opredelitvami pojmov iz člena 3 in opredelitvami pojmov, ki jih je treba določiti v strateških načrtih SKP, iz člena 4, upoštevajo določbe odstavka 1 Priloge 2 k Sporazumu STO o kmetijstvu.

Sprememba 128

Sprememba 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 2

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.
     
  Države članice zagotovijo, da intervencije v obliki na kmetijsko rastlino vezanega plačila za bombaž iz pododdelka 2 oddelka 3 poglavja II tega naslova upoštevajo določbe člena 6(5) Sporazuma STO o kmetijstvu. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.
     
  Države članice zagotovijo, da intervencije v obliki na kmetijsko rastlino vezanega plačila za bombaž iz pododdelka 2 oddelka 3 poglavja II tega naslova upoštevajo določbe člena 6(5) Sporazuma STO o kmetijstvu.

črtano

črtano

Sprememba 809

Sprememba 809

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 a (novo)

Člen 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 10a |
| | Svetovna razsežnost SKP |
| | 1.
     
  V skladu s členom 208 PDEU Unija in države članice zagotovijo, da se cilji razvojnega sodelovanja upoštevajo v vseh intervencijah SKP in da spoštujejo pravico do hrane in pravico do razvoja. |
| | 2.
     
  Države članice zagotovijo, da strateški načrti SKP čim bolj prispevajo k pravočasnemu doseganju ciljev iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030, predvsem ciljev trajnostnega razvoja 2, 10, 12 in 13, ter iz Pariškega sporazuma. Zato intervencije SKP: |
| | (i) | prispevajo k razvoju raznolikega in trajnostnega kmetijstva ter odpornih ekoloških kmetijskih praks v Uniji in partnerskih državah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 10a

Člen 10a

Svetovna razsežnost SKP

Svetovna razsežnost SKP

1.
     
  V skladu s členom 208 PDEU Unija in države članice zagotovijo, da se cilji razvojnega sodelovanja upoštevajo v vseh intervencijah SKP in da spoštujejo pravico do hrane in pravico do razvoja.

2.
     
  Države članice zagotovijo, da strateški načrti SKP čim bolj prispevajo k pravočasnemu doseganju ciljev iz agende za trajnostni razvoj do leta 2030, predvsem ciljev trajnostnega razvoja 2, 10, 12 in 13, ter iz Pariškega sporazuma. Zato intervencije SKP:

(i)

(i)

prispevajo k razvoju raznolikega in trajnostnega kmetijstva ter odpornih ekoloških kmetijskih praks v Uniji in partnerskih državah;

prispevajo k razvoju raznolikega in trajnostnega kmetijstva ter odpornih ekoloških kmetijskih praks v Uniji in partnerskih državah;

| (ii) | prispevajo k ohranjanju genske raznovrstnosti semen, gojenih rastlin, gojenih in udomačenih živali ter prostoživečih vrst v Uniji in partnerskih državah; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

prispevajo k ohranjanju genske raznovrstnosti semen, gojenih rastlin, gojenih in udomačenih živali ter prostoživečih vrst v Uniji in partnerskih državah;

prispevajo k ohranjanju genske raznovrstnosti semen, gojenih rastlin, gojenih in udomačenih živali ter prostoživečih vrst v Uniji in partnerskih državah;

| (iii) | v celoti vključujejo ukrepe za blažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

v celoti vključujejo ukrepe za blažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje;

v celoti vključujejo ukrepe za blažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje;

3.
     
  Redno se ocenjuje, ali SKP upošteva skladnost politik za razvoj, med drugim na podlagi podatkov iz mehanizma spremljanja iz člena 119a. Komisija Svetu in Evropskemu parlamentu poroča o rezultatih ocene in odzivu politike Unije.

Sprememba 1151 cp1

Sprememba 1151 cp1

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 11 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice v svoje strateške načrte SKP vključijo sistem pogojenosti, v okviru katerega se upravna kazen naloži upravičencem, ki prejemajo neposredna plačila na podlagi poglavja II tega naslova ali letne premije na podlagi členov 65, 66 in 67
  ter ki
  ne izpolnjujejo predpisanih zahtev ravnanja na podlagi prava Unije ter standardov za ohranjanje dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev zemljišč, ki so določeni v strateškem načrtu SKP, kot je navedeno v Prilogi III, in sicer v zvezi z naslednjimi področji: | 1.   Države članice v svoje strateške načrte SKP vključijo sistem pogojenosti, v okviru katerega se upravna kazen naloži upravičencem, ki prejemajo neposredna plačila na podlagi poglavja II tega naslova ali letne premije na podlagi členov 65, 66 in 67
  , če
  ne izpolnjujejo predpisanih zahtev ravnanja na podlagi prava Unije ter standardov za ohranjanje dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev zemljišč, ki so določeni v strateškem načrtu SKP, kot je navedeno v Prilogi III, in sicer v zvezi z naslednjimi področji: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice v svoje strateške načrte SKP vključijo sistem pogojenosti, v okviru katerega se upravna kazen naloži upravičencem, ki prejemajo neposredna plačila na podlagi poglavja II tega naslova ali letne premije na podlagi členov 65, 66 in 67
  ter ki
  ne izpolnjujejo predpisanih zahtev ravnanja na podlagi prava Unije ter standardov za ohranjanje dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev zemljišč, ki so določeni v strateškem načrtu SKP, kot je navedeno v Prilogi III, in sicer v zvezi z naslednjimi področji:

1.   Države članice v svoje strateške načrte SKP vključijo sistem pogojenosti, v okviru katerega se upravna kazen naloži upravičencem, ki prejemajo neposredna plačila na podlagi poglavja II tega naslova ali letne premije na podlagi členov 65, 66 in 67
  , če
  ne izpolnjujejo predpisanih zahtev ravnanja na podlagi prava Unije ter standardov za ohranjanje dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev zemljišč, ki so določeni v strateškem načrtu SKP, kot je navedeno v Prilogi III, in sicer v zvezi z naslednjimi področji:

Spremembe 810 cp2, 887 in 1151 cp2

Spremembe 810 cp2, 887 in 1151 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 1 – točka a

Člen 11 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | podnebje in okolje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

podnebje in okolje;

| (a) | podnebje in okolje
  , vključno z vodo, zrakom, tlemi, biotsko raznovrstnostjo in ekosistemskimi storitvami
  ; |
| --- | --- |

(a)

podnebje in okolje
  , vključno z vodo, zrakom, tlemi, biotsko raznovrstnostjo in ekosistemskimi storitvami
  ;

, vključno z vodo, zrakom, tlemi, biotsko raznovrstnostjo in ekosistemskimi storitvami

Sprememba 1151 cp3

Sprememba 1151 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2

Člen 11 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pravila o upravnih
  kaznih
  , ki se vključijo v strateški načrt SKP, upoštevajo zahteve iz poglavja IV naslova IV Uredbe (EU) [HZU]. | 2.   Pravila o 
  učinkovitem in sorazmernem sistemu
  upravnih
  kazni
  , ki se vključijo v strateški načrt SKP, upoštevajo zahteve iz poglavja IV naslova IV Uredbe (EU) [HZU]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pravila o upravnih
  kaznih
  , ki se vključijo v strateški načrt SKP, upoštevajo zahteve iz poglavja IV naslova IV Uredbe (EU) [HZU].

2.   Pravila o 
  učinkovitem in sorazmernem sistemu
  upravnih
  kazni
  , ki se vključijo v strateški načrt SKP, upoštevajo zahteve iz poglavja IV naslova IV Uredbe (EU) [HZU].

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2 a (novo)

Člen 11 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe v zvezi z začasnimi odstopanji od pravil o pogojenosti med epidemijami bolezni, slabimi vremenskimi razmerami, katastrofami ali naravnimi nesrečami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe v zvezi z začasnimi odstopanji od pravil o pogojenosti med epidemijami bolezni, slabimi vremenskimi razmerami, katastrofami ali naravnimi nesrečami.

Sprememba 732

Sprememba 732

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 a (novo)

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a




  Načelo socialnega pogojevanja in njegovo področje uporabe





  1.
     
  Države članice v svoje strateške načrte SKP vključijo sistem pogojevanja, v skladu s katerim se upravičencem, ki prejemajo neposredna plačila na podlagi poglavij II in III iz tega naslova ali letne premije na podlagi členov 65, 66 in 67, naloži upravna kazen, če ne spoštujejo veljavnih delovnih in zaposlitvenih pogojev in/ali obveznosti delodajalcev iz vseh ustreznih kolektivnih pogodb ter socialnega in delovnega prava na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni.






  2.
     
  Pri pravilih o učinkovitem in sorazmernem sistemu upravnih kazni, ki se vključijo v strateški načrt SKP, se upoštevajo zahteve iz poglavja IV naslova IV Uredbe (EU) [HZU]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 11a

Načelo socialnega pogojevanja in njegovo področje uporabe

1.
     
  Države članice v svoje strateške načrte SKP vključijo sistem pogojevanja, v skladu s katerim se upravičencem, ki prejemajo neposredna plačila na podlagi poglavij II in III iz tega naslova ali letne premije na podlagi členov 65, 66 in 67, naloži upravna kazen, če ne spoštujejo veljavnih delovnih in zaposlitvenih pogojev in/ali obveznosti delodajalcev iz vseh ustreznih kolektivnih pogodb ter socialnega in delovnega prava na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni.

2.
     
  Pri pravilih o učinkovitem in sorazmernem sistemu upravnih kazni, ki se vključijo v strateški načrt SKP, se upoštevajo zahteve iz poglavja IV naslova IV Uredbe (EU) [HZU].

Sprememba 1128

Sprememba 1128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12

Člen 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 12 | Člen 12 |
| Obveznosti držav članic v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji | Obveznosti držav članic v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji |
| 1.   Države članice zagotovijo, da se vse kmetijske površine, vključno z zemljišči, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice v skladu z glavnim ciljem standardov iz Priloge III na nacionalni ali regionalni ravni določijo minimalne standarde za upravičence za ohranjanje dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev zemljišč, pri čemer upoštevajo posebne značilnosti zadevnih površin, vključno s stanjem tal in podnebnimi razmerami, obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja ter strukturami kmetijskih gospodarstev. | 1.   Države članice zagotovijo, da se vse kmetijske površine, vključno z zemljišči, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice v skladu z glavnim ciljem standardov iz Priloge III
  po posvetovanju z ustreznimi deležniki
  na nacionalni ali
  po potrebi
  regionalni ravni določijo minimalne standarde za upravičence za ohranjanje dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev zemljišč, pri čemer upoštevajo posebne značilnosti zadevnih površin, vključno s stanjem tal in podnebnimi razmerami, obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja ter strukturami kmetijskih gospodarstev
  , kar bo zagotavljalo, da zemljišče prispeva k specifičnim ciljem iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1)
  . |
| 2.   
  V
  zvezi z glavnimi cilji iz Priloge III
  lahko države članice
  poleg standardov, ki so v navedeni prilogi določeni za navedene glavne cilje
  , predpišejo dodatne standarde
  .
  Vendar
  države članice ne smejo opredeliti minimalnih standardov za glavne cilje, ki niso glavni cilji iz Priloge III. | 2.   
  Da bi se zaščitila enotnost SKP in zagotovili enaki konkurenčni pogoji, države članice v okviru sistema pogojenosti ne smejo predpisati dodatnih standardov v
  zvezi z glavnimi cilji iz Priloge III poleg standardov, ki so v navedeni prilogi določeni za navedene glavne cilje. Države članice
  prav tako
  ne smejo opredeliti minimalnih standardov za glavne cilje, ki niso glavni cilji iz Priloge III. |
| | Države članice, po potrebi z uporabo elektronskih sredstev, zadevnim upravičencem predložijo seznam zahtev in standardov, ki se uporabljajo na ravni kmetijskih gospodarstev, ter jasne in natančne informacije v zvezi s temi zahtevami in standardi. |
| | 2a.
     
  Za kmete, ki izpolnjujejo zahteve iz Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  o ekološki pridelavi, se šteje, da s tem izpolnjujejo pravilo 8 glede dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev zemljišč (DKOP) iz Priloge III k tej uredbi. |
| | 2b.
     
  Najbolj oddaljene regije, kot so opredeljene v skladu s členom 349 PDEU, in manjši Egejski otoki, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013, so izvzeti iz standardov o dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih 1, 2, 8 in 9, kot so določeni v Prilogi III k tej uredbi. |
| | 2c.
     
  Za kmete, ki sodelujejo v prostovoljnih shemah za podnebje in okolje v skladu s členom 28 z enakovrednimi kmetijskimi praksami, kot so DKOP 1, 8, 9(a)(d) ali 10, se šteje, da izpolnjujejo ustrezne standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje zemljišč (DKOP), kot so določeni v Prilogi III k tej uredbi, če te sheme zagotavljajo višjo raven koristi za podnebje in okolje v primerjavi z DKOP 1, 8, 9(a)(d) ali 10. Takšne prakse se ocenijo v skladu z naslovom V te uredbe. |
| 3.
     
  Države članice vzpostavijo sistem, s katerim se zagotovi orodje za trajnostnost kmetij za hranila iz Priloge III z minimalno vsebino in funkcionalnostjo, kot sta določeni v navedeni prilogi, za upravičence, ki to orodje uporabljajo. | |
| Komisija lahko podpre države članice z oblikovanjem tega orodja ter potrebnih storitev hrambe in obdelave podatkov. | |
| 4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe s pravili o 
  dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih, vključno z določitvijo elementov
  sistema razmerja trajnega travinja, referenčnega leta in menjalnega razmerja v okviru DKOP 1, kot je navedeno v Prilogi III
  , formata ter dodatnih minimalnih elementov in funkcionalnosti orodja za trajnostnost kmetij za hranila
  . | 4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe s pravili o 
  nadaljnjih elementih
  sistema razmerja trajnega travinja, referenčnega leta in menjalnega razmerja v okviru DKOP 1, kot je navedeno v Prilogi III. |
| |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 12

Člen 12

Obveznosti držav članic v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji

Obveznosti držav članic v zvezi z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji

1.   Države članice zagotovijo, da se vse kmetijske površine, vključno z zemljišči, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice v skladu z glavnim ciljem standardov iz Priloge III na nacionalni ali regionalni ravni določijo minimalne standarde za upravičence za ohranjanje dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev zemljišč, pri čemer upoštevajo posebne značilnosti zadevnih površin, vključno s stanjem tal in podnebnimi razmerami, obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja ter strukturami kmetijskih gospodarstev.

1.   Države članice zagotovijo, da se vse kmetijske površine, vključno z zemljišči, ki se ne uporabljajo več za proizvodne namene, obdelujejo v skladu z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji. Države članice v skladu z glavnim ciljem standardov iz Priloge III
  po posvetovanju z ustreznimi deležniki
  na nacionalni ali
  po potrebi
  regionalni ravni določijo minimalne standarde za upravičence za ohranjanje dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev zemljišč, pri čemer upoštevajo posebne značilnosti zadevnih površin, vključno s stanjem tal in podnebnimi razmerami, obstoječimi sistemi kmetovanja, rabo zemljišč, kolobarjenjem, načini kmetovanja ter strukturami kmetijskih gospodarstev
  , kar bo zagotavljalo, da zemljišče prispeva k specifičnim ciljem iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1)
  .

2.   
  V
  zvezi z glavnimi cilji iz Priloge III
  lahko države članice
  poleg standardov, ki so v navedeni prilogi določeni za navedene glavne cilje
  , predpišejo dodatne standarde
  .
  Vendar
  države članice ne smejo opredeliti minimalnih standardov za glavne cilje, ki niso glavni cilji iz Priloge III.

2.   
  Da bi se zaščitila enotnost SKP in zagotovili enaki konkurenčni pogoji, države članice v okviru sistema pogojenosti ne smejo predpisati dodatnih standardov v
  zvezi z glavnimi cilji iz Priloge III poleg standardov, ki so v navedeni prilogi določeni za navedene glavne cilje. Države članice
  prav tako
  ne smejo opredeliti minimalnih standardov za glavne cilje, ki niso glavni cilji iz Priloge III.

Države članice, po potrebi z uporabo elektronskih sredstev, zadevnim upravičencem predložijo seznam zahtev in standardov, ki se uporabljajo na ravni kmetijskih gospodarstev, ter jasne in natančne informacije v zvezi s temi zahtevami in standardi.

Države članice, po potrebi z uporabo elektronskih sredstev, zadevnim upravičencem predložijo seznam zahtev in standardov, ki se uporabljajo na ravni kmetijskih gospodarstev, ter jasne in natančne informacije v zvezi s temi zahtevami in standardi.

2a.
     
  Za kmete, ki izpolnjujejo zahteve iz Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  o ekološki pridelavi, se šteje, da s tem izpolnjujejo pravilo 8 glede dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev zemljišč (DKOP) iz Priloge III k tej uredbi.

2b.
     
  Najbolj oddaljene regije, kot so opredeljene v skladu s členom 349 PDEU, in manjši Egejski otoki, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013, so izvzeti iz standardov o dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih 1, 2, 8 in 9, kot so določeni v Prilogi III k tej uredbi.

2c.
     
  Za kmete, ki sodelujejo v prostovoljnih shemah za podnebje in okolje v skladu s členom 28 z enakovrednimi kmetijskimi praksami, kot so DKOP 1, 8, 9(a)(d) ali 10, se šteje, da izpolnjujejo ustrezne standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje zemljišč (DKOP), kot so določeni v Prilogi III k tej uredbi, če te sheme zagotavljajo višjo raven koristi za podnebje in okolje v primerjavi z DKOP 1, 8, 9(a)(d) ali 10. Takšne prakse se ocenijo v skladu z naslovom V te uredbe.

3.
     
  Države članice vzpostavijo sistem, s katerim se zagotovi orodje za trajnostnost kmetij za hranila iz Priloge III z minimalno vsebino in funkcionalnostjo, kot sta določeni v navedeni prilogi, za upravičence, ki to orodje uporabljajo.

Komisija lahko podpre države članice z oblikovanjem tega orodja ter potrebnih storitev hrambe in obdelave podatkov.

Komisija lahko podpre države članice z oblikovanjem tega orodja ter potrebnih storitev hrambe in obdelave podatkov.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe s pravili o 
  dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih, vključno z določitvijo elementov
  sistema razmerja trajnega travinja, referenčnega leta in menjalnega razmerja v okviru DKOP 1, kot je navedeno v Prilogi III
  , formata ter dodatnih minimalnih elementov in funkcionalnosti orodja za trajnostnost kmetij za hranila
  .

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe s pravili o 
  nadaljnjih elementih
  sistema razmerja trajnega travinja, referenčnega leta in menjalnega razmerja v okviru DKOP 1, kot je navedeno v Prilogi III.

Sprememba 1129

Sprememba 1129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13

Člen 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 13 | Člen 13 |
| Storitve kmetijskega svetovanja | Storitve kmetijskega svetovanja |
| 1.   Države članice v strateški načrt SKP vključijo sistem za zagotavljanje storitev svetovanja kmetom in drugim upravičencem do podpore SKP glede upravljanja z zemljišči in upravljanja s kmetijskimi gospodarstvi (v nadaljnjem besedilu: storitve kmetijskega svetovanja). | 1.   Države članice v strateški načrt SKP vključijo sistem za zagotavljanje
  kakovostnih in neodvisnih
  storitev svetovanja kmetom in drugim upravičencem do podpore SKP glede upravljanja z zemljišči in upravljanja s kmetijskimi gospodarstvi (v nadaljnjem besedilu: storitve kmetijskega svetovanja)
  , ki po potrebi temelji na obstoječih sistemih na ravni držav članic. Države članice dodelijo ustrezna proračunska sredstva za financiranje teh storitev, kratek opis teh storitev pa se vključi v nacionalne strateške načrte SKP. |
| | Države članice dodelijo vsaj minimalni delež 30 % sredstev iz tega člena za svetovalne storitve in tehnično pomoč, ki prispevajo k ciljem iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1). |
| 2.   Storitve kmetijskega svetovanja zajemajo gospodarsko, okoljsko in socialno razsežnost ter zagotavljajo najnovejše tehnične in znanstvene informacije, pridobljene s pomočjo raziskav in inovacij. Vključene so v povezane storitve
  kmetijskih
  svetovalcev, raziskovalcev
  ter
  organizacij kmetov in
  drugih zainteresiranih strani
  , ki tvorijo sisteme znanja in inovacij v kmetijstvu (AKIS). | 2.   Storitve kmetijskega svetovanja zajemajo gospodarsko, okoljsko in socialno razsežnost ter zagotavljajo najnovejše tehnične in znanstvene informacije, pridobljene s pomočjo raziskav in inovacij
  , ob upoštevanju tradicionalne kmetijske prakse in tehnike
  . Vključene so v povezane storitve
  mrež za kmetijsko svetovanje,
  svetovalcev, raziskovalcev, organizacij kmetov in
  zadrug ter drugih deležnikov
  , ki tvorijo sisteme znanja in inovacij v kmetijstvu (AKIS). |
| 3.   Države članice zagotovijo, da je kmetijsko svetovanje nepristransko in da svetovalci niso v navzkrižju interesov. | 3.   Države članice zagotovijo, da je kmetijsko svetovanje nepristransko
  , prilagojeno različnim načinom proizvodnje in vrstam kmetij,
  in da svetovalci niso v navzkrižju interesov. |
| | 3a.
     
  Države članice zagotovijo, da so službe kmetijskega svetovanja usposobljene za svetovanje o proizvodnji in zagotavljanju javnih dobrin. |
| 4.   Storitve kmetijskega svetovanja zajemajo najmanj: | 4.   Storitve kmetijskega svetovanja
  , ki jih zagotovi država članica,
  zajemajo najmanj: |
| (a) | vse zahteve, pogoje in upravljavske obveznosti, ki se uporabljajo za kmete in druge upravičence v skladu s strateškim načrtom SKP, vključno z zahtevami in standardi v okviru pogojenosti in s pogoji za programe podpore, pa tudi informacije o finančnih instrumentih in poslovnih načrtih, vzpostavljenih v okviru strateškega načrta SKP; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 13

Člen 13

Storitve kmetijskega svetovanja

Storitve kmetijskega svetovanja

1.   Države članice v strateški načrt SKP vključijo sistem za zagotavljanje storitev svetovanja kmetom in drugim upravičencem do podpore SKP glede upravljanja z zemljišči in upravljanja s kmetijskimi gospodarstvi (v nadaljnjem besedilu: storitve kmetijskega svetovanja).

1.   Države članice v strateški načrt SKP vključijo sistem za zagotavljanje
  kakovostnih in neodvisnih
  storitev svetovanja kmetom in drugim upravičencem do podpore SKP glede upravljanja z zemljišči in upravljanja s kmetijskimi gospodarstvi (v nadaljnjem besedilu: storitve kmetijskega svetovanja)
  , ki po potrebi temelji na obstoječih sistemih na ravni držav članic. Države članice dodelijo ustrezna proračunska sredstva za financiranje teh storitev, kratek opis teh storitev pa se vključi v nacionalne strateške načrte SKP.

Države članice dodelijo vsaj minimalni delež 30 % sredstev iz tega člena za svetovalne storitve in tehnično pomoč, ki prispevajo k ciljem iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1).

Države članice dodelijo vsaj minimalni delež 30 % sredstev iz tega člena za svetovalne storitve in tehnično pomoč, ki prispevajo k ciljem iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1).

2.   Storitve kmetijskega svetovanja zajemajo gospodarsko, okoljsko in socialno razsežnost ter zagotavljajo najnovejše tehnične in znanstvene informacije, pridobljene s pomočjo raziskav in inovacij. Vključene so v povezane storitve
  kmetijskih
  svetovalcev, raziskovalcev
  ter
  organizacij kmetov in
  drugih zainteresiranih strani
  , ki tvorijo sisteme znanja in inovacij v kmetijstvu (AKIS).

2.   Storitve kmetijskega svetovanja zajemajo gospodarsko, okoljsko in socialno razsežnost ter zagotavljajo najnovejše tehnične in znanstvene informacije, pridobljene s pomočjo raziskav in inovacij
  , ob upoštevanju tradicionalne kmetijske prakse in tehnike
  . Vključene so v povezane storitve
  mrež za kmetijsko svetovanje,
  svetovalcev, raziskovalcev, organizacij kmetov in
  zadrug ter drugih deležnikov
  , ki tvorijo sisteme znanja in inovacij v kmetijstvu (AKIS).

3.   Države članice zagotovijo, da je kmetijsko svetovanje nepristransko in da svetovalci niso v navzkrižju interesov.

3.   Države članice zagotovijo, da je kmetijsko svetovanje nepristransko
  , prilagojeno različnim načinom proizvodnje in vrstam kmetij,
  in da svetovalci niso v navzkrižju interesov.

3a.
     
  Države članice zagotovijo, da so službe kmetijskega svetovanja usposobljene za svetovanje o proizvodnji in zagotavljanju javnih dobrin.

4.   Storitve kmetijskega svetovanja zajemajo najmanj:

4.   Storitve kmetijskega svetovanja
  , ki jih zagotovi država članica,
  zajemajo najmanj:

(a)

vse zahteve, pogoje in upravljavske obveznosti, ki se uporabljajo za kmete in druge upravičence v skladu s strateškim načrtom SKP, vključno z zahtevami in standardi v okviru pogojenosti in s pogoji za programe podpore, pa tudi informacije o finančnih instrumentih in poslovnih načrtih, vzpostavljenih v okviru strateškega načrta SKP;

| (a) | vse zahteve, pogoje in upravljavske obveznosti, ki se uporabljajo za kmete in druge upravičence v skladu s strateškim načrtom SKP, vključno z zahtevami in standardi v okviru pogojenosti
  , ekoshemami, okoljskimi, podnebnimi
  in
  drugimi upravljavskimi obveznostmi iz člena 65 ter
  s pogoji za programe podpore, pa tudi informacije o finančnih instrumentih in poslovnih načrtih, vzpostavljenih v okviru strateškega načrta SKP; |
| --- | --- |

(a)

vse zahteve, pogoje in upravljavske obveznosti, ki se uporabljajo za kmete in druge upravičence v skladu s strateškim načrtom SKP, vključno z zahtevami in standardi v okviru pogojenosti
  , ekoshemami, okoljskimi, podnebnimi
  in
  drugimi upravljavskimi obveznostmi iz člena 65 ter
  s pogoji za programe podpore, pa tudi informacije o finančnih instrumentih in poslovnih načrtih, vzpostavljenih v okviru strateškega načrta SKP;

, ekoshemami, okoljskimi, podnebnimi

drugimi upravljavskimi obveznostmi iz člena 65 ter

| (b) | zahteve, kot jih opredelijo države članice, za izvajanje Direktive 2000/60/ES, Direktive 92/43/EGS, Direktive 2009/147/ES, Direktive 2008/50/ES, Direktive (EU) 2016/2284, Uredbe (EU) 2016/2031, Uredbe (EU) 2016/429, člena 55 Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (30) ter Direktive 2009/128/ES; |
| --- | --- |

(b)

zahteve, kot jih opredelijo države članice, za izvajanje Direktive 2000/60/ES, Direktive 92/43/EGS, Direktive 2009/147/ES, Direktive 2008/50/ES, Direktive (EU) 2016/2284, Uredbe (EU) 2016/2031, Uredbe (EU) 2016/429, člena 55 Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (30) ter Direktive 2009/128/ES;

30

| (b) | zahteve, kot jih opredelijo države članice, za izvajanje Direktive 2000/60/ES, Direktive 92/43/EGS, Direktive 2009/147/ES, Direktive 2008/50/ES, Direktive (EU) 2016/2284, Uredbe (EU) 2016/2031, Uredbe (EU) 2016/429, člena 55 Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (30) ter Direktive 2009/128/ES; |
| --- | --- |

(b)

zahteve, kot jih opredelijo države članice, za izvajanje Direktive 2000/60/ES, Direktive 92/43/EGS, Direktive 2009/147/ES, Direktive 2008/50/ES, Direktive (EU) 2016/2284, Uredbe (EU) 2016/2031, Uredbe (EU) 2016/429, člena 55 Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (30) ter Direktive 2009/128/ES;

30

| (c) | kmetijske prakse, ki preprečujejo razvoj odpornosti proti antimikrobikom, kot je določeno v sporočilu o evropskem akcijskem načrtu „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (31); |
| --- | --- |

(c)

kmetijske prakse, ki preprečujejo razvoj odpornosti proti antimikrobikom, kot je določeno v sporočilu o evropskem akcijskem načrtu „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (31);

31

| (c) | kmetijske prakse, ki preprečujejo razvoj odpornosti proti antimikrobikom, kot je določeno v sporočilu o evropskem akcijskem načrtu „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (31); |
| --- | --- |

(c)

kmetijske prakse, ki preprečujejo razvoj odpornosti proti antimikrobikom, kot je določeno v sporočilu o evropskem akcijskem načrtu „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (31);

31

| (d) | obvladovanje tveganj
  iz člena 70
  ; |
| --- | --- |

(d)

obvladovanje tveganj
  iz člena 70
  ;

iz člena 70

| (d) | preprečevanje in
  obvladovanje tveganj; |
| --- | --- |

(d)

preprečevanje in
  obvladovanje tveganj;

preprečevanje in

| (e) | podporo za inovacije, zlasti za pripravo in izvajanje projektov operativne skupine evropskega inovacijskega partnerstva za kmetijsko produktivnost in trajnostnost iz člena 114; |
| --- | --- |

(e)

podporo za inovacije, zlasti za pripravo in izvajanje projektov operativne skupine evropskega inovacijskega partnerstva za kmetijsko produktivnost in trajnostnost iz člena 114;

| (e) | podporo za inovacije, zlasti za pripravo in izvajanje projektov operativne skupine evropskega inovacijskega partnerstva za kmetijsko produktivnost in trajnostnost iz člena 114; |
| --- | --- |

(e)

podporo za inovacije, zlasti za pripravo in izvajanje projektov operativne skupine evropskega inovacijskega partnerstva za kmetijsko produktivnost in trajnostnost iz člena 114;

| (f) | razvoj digitalnih tehnologij v kmetijstvu in na podeželskih območjih, kot je navedeno v členu 102(b). |
| --- | --- |

(f)

razvoj digitalnih tehnologij v kmetijstvu in na podeželskih območjih, kot je navedeno v členu 102(b).

| (f) | razvoj digitalnih tehnologij v kmetijstvu in na podeželskih območjih, kot je navedeno v členu 102(b); |
| --- | --- |

(f)

razvoj digitalnih tehnologij v kmetijstvu in na podeželskih območjih, kot je navedeno v členu 102(b);

| (fa) | tehnike za optimizacijo gospodarske uspešnosti proizvodnih sistemov, izboljšanje konkurenčnosti, tržno usmerjenost, kratke dobavne verige in spodbujanje podjetništva; |
| --- | --- |

(fa)

(fa)

tehnike za optimizacijo gospodarske uspešnosti proizvodnih sistemov, izboljšanje konkurenčnosti, tržno usmerjenost, kratke dobavne verige in spodbujanje podjetništva;

tehnike za optimizacijo gospodarske uspešnosti proizvodnih sistemov, izboljšanje konkurenčnosti, tržno usmerjenost, kratke dobavne verige in spodbujanje podjetništva;

| (fb) | posebno svetovanje kmetom, ki prvič prevzemajo kmetijsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

(fb)

(fb)

posebno svetovanje kmetom, ki prvič prevzemajo kmetijsko gospodarstvo;

posebno svetovanje kmetom, ki prvič prevzemajo kmetijsko gospodarstvo;

| (fc) | varnostne standarde in psihosocialno varstvo kmetijskih skupnosti; |
| --- | --- |

(fc)

(fc)

varnostne standarde in psihosocialno varstvo kmetijskih skupnosti;

varnostne standarde in psihosocialno varstvo kmetijskih skupnosti;

| (fd) | trajno upravljanje hranil, tudi z uporabo trajnostnega instrumenta za hranila; |
| --- | --- |

(fd)

(fd)

trajno upravljanje hranil, tudi z uporabo trajnostnega instrumenta za hranila;

trajno upravljanje hranil, tudi z uporabo trajnostnega instrumenta za hranila;

| (fe) | izboljšanje kmetijsko-ekoloških in kmetijsko-gozdarskih praks in tehnik na kmetijskih in gozdnih površinah; |
| --- | --- |

(fe)

(fe)

izboljšanje kmetijsko-ekoloških in kmetijsko-gozdarskih praks in tehnik na kmetijskih in gozdnih površinah;

izboljšanje kmetijsko-ekoloških in kmetijsko-gozdarskih praks in tehnik na kmetijskih in gozdnih površinah;

| (ff) | osredotočanje na organizacije proizvajalcev in druge skupine kmetov; |
| --- | --- |

(ff)

(ff)

osredotočanje na organizacije proizvajalcev in druge skupine kmetov;

osredotočanje na organizacije proizvajalcev in druge skupine kmetov;

| (fg) | pomoč kmetom, ki želijo spremeniti proizvodnjo, zlasti zaradi sprememb v povpraševanju potrošnikov, s svetovanjem o potrebnih novih znanjih, spretnostih ter opremi; |
| --- | --- |

(fg)

(fg)

pomoč kmetom, ki želijo spremeniti proizvodnjo, zlasti zaradi sprememb v povpraševanju potrošnikov, s svetovanjem o potrebnih novih znanjih, spretnostih ter opremi;

pomoč kmetom, ki želijo spremeniti proizvodnjo, zlasti zaradi sprememb v povpraševanju potrošnikov, s svetovanjem o potrebnih novih znanjih, spretnostih ter opremi;

| (fh) | storitve načrtovanja mobilnosti lastništva zemljišč in dedovanja; |
| --- | --- |

(fh)

(fh)

storitve načrtovanja mobilnosti lastništva zemljišč in dedovanja;

storitve načrtovanja mobilnosti lastništva zemljišč in dedovanja;

| (fi) | vse kmetijske prakse, ki omogočajo manjšo uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev s spodbujanjem naravnih metod za izboljšanje rodovitnosti tal in zatiranje škodljivcev; |
| --- | --- |

(fi)

(fi)

vse kmetijske prakse, ki omogočajo manjšo uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev s spodbujanjem naravnih metod za izboljšanje rodovitnosti tal in zatiranje škodljivcev;

| (fj) | izboljšanje odpornosti in prilagajanje na podnebne spremembe ter |
| --- | --- |

(fj)

(fj)

izboljšanje odpornosti in prilagajanje na podnebne spremembe ter

| (fk) | izboljšanje dobrobiti živali. |
| --- | --- |

(fk)

(fk)

izboljšanje dobrobiti živali.

4a.
     
  Brez poseganja v nacionalno zakonodajo in druge ustrezne določbe prava Unije osebe in subjekti, zadolženi za svetovalne storitve, osebnih ali poslovnih informacij ali podatkov v zvezi z zadevnim kmetom ali upravičencem, pridobljenih med nalogo svetovanja, ne razkrijejo nobeni drugi osebi kot kmetu ali upravičencu, ki mu svetujejo, razen kršitev, za katere v skladu z nacionalnim pravom ali pravom Unije velja obveznost poročanja javnim organom.

4b.
     
  Države članice z ustreznim javnim postopkom zagotovijo tudi, da so svetovalci, ki delajo v sistemu kmetijskega svetovanja, ustrezno kvalificirani in se redno usposabljajo.

Sprememba 811

Sprememba 811

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Naslov III – poglavje 1 – oddelek 3 a (novo)

Naslov III – poglavje 1 – oddelek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | ODDELEK 3a




  EKOLOŠKO KMETOVANJE




  Člen 13a




  Ekološko kmetovanje




  Ekološko kmetijstvo je v skladu z opredelitvijo iz Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta1a certificiran sistem kmetovanja, ki lahko prispeva k številnim specifičnim ciljem SKP, določenim v členu 6(1) te uredbe. Glede na koristi ekološkega kmetovanja in naraščajoče povpraševanje, ki se še vedno povečuje hitreje od pridelave, države članice ocenijo raven podpore, potrebne za kmetijska zemljišča, ki se obdelujejo v skladu z ekološkim certifikatom. Države članice v svoje strateške načrte SKP vključijo analizo proizvodnje ekološkega sektorja, pričakovanega povpraševanja in njegovega potenciala za uresničitev ciljev SKP ter določijo cilje za povečanje deleža kmetijskih zemljišč, ki se obdelujejo ekološko, in za razvoj celotne ekološke dobavne verige. Države članice na podlagi te ocene določijo ustrezno raven podpore za preusmeritev v ekološko kmetovanje in njegovo ohranitev, in sicer na podlagi ukrepov za razvoj podeželja iz člena 65, ter zagotovijo, da so dodeljena sredstva primerna glede na pričakovano rast ekološke pridelave. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

ODDELEK 3a

ODDELEK 3a

EKOLOŠKO KMETOVANJE

EKOLOŠKO KMETOVANJE

Člen 13a

Člen 13a

Ekološko kmetovanje

Ekološko kmetovanje

Ekološko kmetijstvo je v skladu z opredelitvijo iz Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta1a certificiran sistem kmetovanja, ki lahko prispeva k številnim specifičnim ciljem SKP, določenim v členu 6(1) te uredbe. Glede na koristi ekološkega kmetovanja in naraščajoče povpraševanje, ki se še vedno povečuje hitreje od pridelave, države članice ocenijo raven podpore, potrebne za kmetijska zemljišča, ki se obdelujejo v skladu z ekološkim certifikatom. Države članice v svoje strateške načrte SKP vključijo analizo proizvodnje ekološkega sektorja, pričakovanega povpraševanja in njegovega potenciala za uresničitev ciljev SKP ter določijo cilje za povečanje deleža kmetijskih zemljišč, ki se obdelujejo ekološko, in za razvoj celotne ekološke dobavne verige. Države članice na podlagi te ocene določijo ustrezno raven podpore za preusmeritev v ekološko kmetovanje in njegovo ohranitev, in sicer na podlagi ukrepov za razvoj podeželja iz člena 65, ter zagotovijo, da so dodeljena sredstva primerna glede na pričakovano rast ekološke pridelave.

Ekološko kmetijstvo je v skladu z opredelitvijo iz Uredbe (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta1a

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2 – točka d

Člen 14 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | sheme za podnebje in
  okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

sheme za podnebje in
  okolje.

okolje.

| (d) | sheme za podnebje
  , okolje
  in
  dobrobit živali ter |
| --- | --- |

(d)

sheme za podnebje
  , okolje
  in
  dobrobit živali ter

, okolje

dobrobit živali ter

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2 – točka d a (novo)

Člen 14 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | sheme za spodbujanje konkurenčnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

sheme za spodbujanje konkurenčnosti;

sheme za spodbujanje konkurenčnosti;

Spremembe 163, 733 cp2, 765, 897, 1118 cp2, 1126 cp2 in 1207 cp2

Spremembe 163, 733 cp2, 765, 897, 1118 cp2, 1126 cp2 in 1207 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 15 – odstavek 2 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice pred uporabo odstavka 1 od zneska neposrednih plačil, ki se v skladu s tem poglavjem odobrijo kmetu za določeno koledarsko leto, odštejejo: | Države članice
  lahko
  pred uporabo odstavka 1 od zneska neposrednih plačil, ki se v skladu s tem poglavjem odobrijo kmetu za določeno koledarsko leto, odštejejo: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice pred uporabo odstavka 1 od zneska neposrednih plačil, ki se v skladu s tem poglavjem odobrijo kmetu za določeno koledarsko leto, odštejejo:

Države članice
  lahko
  pred uporabo odstavka 1 od zneska neposrednih plačil, ki se v skladu s tem poglavjem odobrijo kmetu za določeno koledarsko leto, odštejejo:

lahko

Spremembe 164, 733 cp3, 766, 1118 cp3, 1126 cp3 in 1207 cp3

Spremembe 164, 733 cp3, 766, 1118 cp3, 1126 cp3 in 1207 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a

Člen 15 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | plače, povezane s kmetijsko dejavnostjo, ki jo je prijavil kmet, vključno z davki in socialnimi prispevki, vezanimi na zaposlitev, ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

plače, povezane s kmetijsko dejavnostjo, ki jo je prijavil kmet, vključno z davki in socialnimi prispevki, vezanimi na zaposlitev, ter

| (a) | 50 %
  plač, povezanih s kmetijsko dejavnostjo, ki jo je prijavil kmet, vključno z davki in socialnimi prispevki, vezanimi na zaposlitev, ter |
| --- | --- |

(a)

50 %
  plač, povezanih s kmetijsko dejavnostjo, ki jo je prijavil kmet, vključno z davki in socialnimi prispevki, vezanimi na zaposlitev, ter

50 %

Spremembe 165, 733 cp4, 899, 1118 cp4, 1126 cp4 in 1207 cp4

Spremembe 165, 733 cp4, 899, 1118 cp4, 1126 cp4 in 1207 cp4

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

Člen 15 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | enakovredne stroške rednega in neplačanega dela, povezanega s kmetijsko dejavnostjo, ki jo izvajajo osebe, ki delajo na zadevni kmetiji, vendar ne prejemajo plače ali so plačane manj, kot se običajno plača za opravljene storitve, vendar so nagrajene s poslovnim izidom kmetijskega poslovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

enakovredne stroške rednega in neplačanega dela, povezanega s kmetijsko dejavnostjo, ki jo izvajajo osebe, ki delajo na zadevni kmetiji, vendar ne prejemajo plače ali so plačane manj, kot se običajno plača za opravljene storitve, vendar so nagrajene s poslovnim izidom kmetijskega poslovanja.

enakovredne stroške rednega in neplačanega dela, povezanega s kmetijsko dejavnostjo, ki jo izvajajo osebe, ki delajo na zadevni kmetiji, vendar ne prejemajo plače ali so plačane manj, kot se običajno plača za opravljene storitve, vendar so nagrajene s poslovnim izidom kmetijskega poslovanja.

črtano

črtano

Spremembe 166, 767, 900, 1118 cp5 in 1126 cp5

Spremembe 166, 767, 900, 1118 cp5 in 1126 cp5

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 15 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | neposredno podporo iz členov 27 in 28. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

neposredno podporo iz členov 27 in 28.

neposredno podporo iz členov 27 in 28.

Spremembe 167, 768, 1118 cp6 in 1126 cp6

Spremembe 167, 768, 1118 cp6 in 1126 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 15 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice za izračun zneskov iz
  točk
  (a) 
  in (b) uporabijo
  povprečne standardne plače, povezane s kmetijsko dejavnostjo na nacionalni ali regionalni ravni, pomnožene s številom letnih delovnih enot, ki jih prijavi zadevni kmet. | Države članice za izračun zneskov iz
  točke
   (a) 
  prvega pododstavka uporabijo dejanske stroške plač ali
  povprečne standardne plače, povezane s kmetijsko dejavnostjo na nacionalni ali regionalni ravni, pomnožene s številom letnih delovnih enot, ki jih prijavi zadevni kmet.
  Države članice lahko uporabijo standardne kazalnike stroškov plač, povezanih z različnimi vrstami kmetij, in referenčna merila o ustvarjanju delovnih mest po vrstah kmetij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice za izračun zneskov iz
  točk
  (a) 
  in (b) uporabijo
  povprečne standardne plače, povezane s kmetijsko dejavnostjo na nacionalni ali regionalni ravni, pomnožene s številom letnih delovnih enot, ki jih prijavi zadevni kmet.

točk

in (b) uporabijo

Države članice za izračun zneskov iz
  točke
   (a) 
  prvega pododstavka uporabijo dejanske stroške plač ali
  povprečne standardne plače, povezane s kmetijsko dejavnostjo na nacionalni ali regionalni ravni, pomnožene s številom letnih delovnih enot, ki jih prijavi zadevni kmet.
  Države članice lahko uporabijo standardne kazalnike stroškov plač, povezanih z različnimi vrstami kmetij, in referenčna merila o ustvarjanju delovnih mest po vrstah kmetij.

točke

prvega pododstavka uporabijo dejanske stroške plač ali

Države članice lahko uporabijo standardne kazalnike stroškov plač, povezanih z različnimi vrstami kmetij, in referenčna merila o ustvarjanju delovnih mest po vrstah kmetij.

Spremembi 1096 in 1126 cp7

Spremembi 1096 in 1126 cp7

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2 a (novo)

Člen 15 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija zbere informacije o vseh subvencijah, prejetih iz prvega in drugega stebra SKP, in združi skupni znesek, ki ga fizična oseba prejme bodisi neposredno prek neposrednih plačil ali posredno kot upravičeni lastnik pravnih oseb, ki so upravičene do plačil iz SKP (neposredna plačila in plačila iz naslova razvoja podeželja). Komisija v realnem času spremlja plačila in jih ustavi, kadar presegajo skupno vsoto: |
| | (a) | 500 000 EUR v prvem stebru za neposredna plačila; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Komisija zbere informacije o vseh subvencijah, prejetih iz prvega in drugega stebra SKP, in združi skupni znesek, ki ga fizična oseba prejme bodisi neposredno prek neposrednih plačil ali posredno kot upravičeni lastnik pravnih oseb, ki so upravičene do plačil iz SKP (neposredna plačila in plačila iz naslova razvoja podeželja). Komisija v realnem času spremlja plačila in jih ustavi, kadar presegajo skupno vsoto:

(a)

(a)

500 000 EUR v prvem stebru za neposredna plačila;

500 000 EUR v prvem stebru za neposredna plačila;

| (b) | 1 000 000 EUR za naložbe v okviru drugega stebra; Komisijo je treba obvestiti o prekoračitvi zgornje meje. Komisija za vsak primer posebej oceni, ali se v ustrezno utemeljenih primerih lahko odobri izjema. Komisija oblikuje jasno opredeljena objektivna merila, ki se brez nepotrebnega odlašanja objavijo v obliki smernic za organe držav članic. |
| --- | --- |

(b)

(b)

1 000 000 EUR za naložbe v okviru drugega stebra; Komisijo je treba obvestiti o prekoračitvi zgornje meje. Komisija za vsak primer posebej oceni, ali se v ustrezno utemeljenih primerih lahko odobri izjema. Komisija oblikuje jasno opredeljena objektivna merila, ki se brez nepotrebnega odlašanja objavijo v obliki smernic za organe držav članic.

1 000 000 EUR za naložbe v okviru drugega stebra; Komisijo je treba obvestiti o prekoračitvi zgornje meje. Komisija za vsak primer posebej oceni, ali se v ustrezno utemeljenih primerih lahko odobri izjema. Komisija oblikuje jasno opredeljena objektivna merila, ki se brez nepotrebnega odlašanja objavijo v obliki smernic za organe držav članic.

Te omejitve ne bi smele veljati za plačila za projekte, ki koristijo širšemu krogu prebivalcev in jih izvajajo regionalni in lokalni organi, občine ali mesta.

Te omejitve ne bi smele veljati za plačila za projekte, ki koristijo širšemu krogu prebivalcev in jih izvajajo regionalni in lokalni organi, občine ali mesta.

Komisija s prilagoditvijo in razširitvijo sistema ARACHNE ali drugih ustreznih orodij IT vzpostavi sistem obveščanja in spremljanja v realnem času. Države članice v ta sistem v realnem času vnašajo vse ustrezne podatke (projekt, plačila, pravna oseba, fizična oseba, dejanski lastniki ipd.), kar je pogoj za prejemanje sredstev na podlagi te uredbe. Komisija s tem sistemom obveščanja in spremljanja v realnem času omogoči natančen pregled nad razdelitvijo in pravično dodelitvijo sredstev Unije ter sledenje in združevanje porazdeljenih finančnih sredstev.

Komisija s prilagoditvijo in razširitvijo sistema ARACHNE ali drugih ustreznih orodij IT vzpostavi sistem obveščanja in spremljanja v realnem času. Države članice v ta sistem v realnem času vnašajo vse ustrezne podatke (projekt, plačila, pravna oseba, fizična oseba, dejanski lastniki ipd.), kar je pogoj za prejemanje sredstev na podlagi te uredbe. Komisija s tem sistemom obveščanja in spremljanja v realnem času omogoči natančen pregled nad razdelitvijo in pravično dodelitvijo sredstev Unije ter sledenje in združevanje porazdeljenih finančnih sredstev.

Spremembe 168, 733 cp7, 769, 1118 cp7, 1126 cp8 in 1207 cp7

Spremembe 168, 733 cp7, 769, 1118 cp7, 1126 cp8 in 1207 cp7

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 15 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ocenjeni rezultat zmanjšanja plačil se
  uporabi predvsem
  za financiranje dopolnilne prerazporeditvene dohodkovne podpore za trajnostnost in šele nato za financiranje drugih intervencij v obliki nevezanih neposrednih plačil. | Ocenjeni rezultat zmanjšanja plačil se
  prednostno uporabi
  za financiranje dopolnilne prerazporeditvene dohodkovne podpore za trajnostnost in šele nato za financiranje drugih intervencij v obliki nevezanih neposrednih plačil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ocenjeni rezultat zmanjšanja plačil se
  uporabi predvsem
  za financiranje dopolnilne prerazporeditvene dohodkovne podpore za trajnostnost in šele nato za financiranje drugih intervencij v obliki nevezanih neposrednih plačil.

uporabi predvsem

Ocenjeni rezultat zmanjšanja plačil se
  prednostno uporabi
  za financiranje dopolnilne prerazporeditvene dohodkovne podpore za trajnostnost in šele nato za financiranje drugih intervencij v obliki nevezanih neposrednih plačil.

prednostno uporabi

Spremembe 169, 733 cp8, 770, 1118 cp8, 1126 cp9 in 1207 cp8

Spremembe 169, 733 cp8, 770, 1118 cp8, 1126 cp9 in 1207 cp8

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 15 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poleg tega lahko države članice celotni rezultat ali njegov del s pomočjo prerazporeditve uporabijo za financiranje vrst intervencij v okviru EKSRP, kot je določeno v poglavju IV. Taka prerazporeditev v EKSRP je del finančnih preglednic strateškega načrta SKP in se v skladu s členom 90 lahko ponovno pregleda leta
  2023. Zanjo ne veljajo najviše mejne vrednosti za prerazporeditev sredstev iz EKJS v EKSRP, določene v skladu s členom 90. | Poleg tega lahko države članice celotni rezultat ali njegov del s pomočjo prerazporeditve uporabijo za financiranje vrst intervencij v okviru EKSRP, kot je določeno v poglavju IV. Taka prerazporeditev v EKSRP je del finančnih preglednic strateškega načrta SKP in se v skladu s členom 90 lahko ponovno pregleda leta 
  2024
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Poleg tega lahko države članice celotni rezultat ali njegov del s pomočjo prerazporeditve uporabijo za financiranje vrst intervencij v okviru EKSRP, kot je določeno v poglavju IV. Taka prerazporeditev v EKSRP je del finančnih preglednic strateškega načrta SKP in se v skladu s členom 90 lahko ponovno pregleda leta
  2023. Zanjo ne veljajo najviše mejne vrednosti za prerazporeditev sredstev iz EKJS v EKSRP, določene v skladu s členom 90.

2023. Zanjo ne veljajo najviše mejne vrednosti za prerazporeditev sredstev iz EKJS v EKSRP, določene v skladu s členom 90.

Poleg tega lahko države članice celotni rezultat ali njegov del s pomočjo prerazporeditve uporabijo za financiranje vrst intervencij v okviru EKSRP, kot je določeno v poglavju IV. Taka prerazporeditev v EKSRP je del finančnih preglednic strateškega načrta SKP in se v skladu s členom 90 lahko ponovno pregleda leta 
  2024
  .

2024

Spremembe 170, 733 cp9, 771, 1118 cp9, 1126 cp10 in 1207 cp9

Spremembe 170, 733 cp9, 771, 1118 cp9, 1126 cp10 in 1207 cp9

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3 a (novo)

Člen 15 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Države članice lahko primeru pravne osebe ali skupine fizičnih ali pravnih oseb uporabljajo znižanje iz odstavka 1 na ravni članov teh pravnih oseb ali skupin, kadar nacionalno pravo predvideva, da posamezni člani prevzamejo pravice in obveznosti, primerljive s tistimi posameznih kmetov, ki imajo status vodje kmetijskega gospodarstva, zlasti kar zadeva njihov gospodarski, socialni in davčni status, pod pogojem, da so prispevali h krepitvi kmetijskih struktur zadevnih pravnih oseb ali skupin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Države članice lahko primeru pravne osebe ali skupine fizičnih ali pravnih oseb uporabljajo znižanje iz odstavka 1 na ravni članov teh pravnih oseb ali skupin, kadar nacionalno pravo predvideva, da posamezni člani prevzamejo pravice in obveznosti, primerljive s tistimi posameznih kmetov, ki imajo status vodje kmetijskega gospodarstva, zlasti kar zadeva njihov gospodarski, socialni in davčni status, pod pogojem, da so prispevali h krepitvi kmetijskih struktur zadevnih pravnih oseb ali skupin.

Spremembe 733 cp10, 772, 1118 cp10 in 1126 cp11

Spremembe 733 cp10, 772, 1118 cp10 in 1126 cp11

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3 b (novo)

Člen 15 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kadar država članica dodeli dopolnilno prerazporeditveno dohodkovno podporo kmetom na podlagi člena 26 in za to porabi najmanj 12 % svojih finančnih sredstev za neposredna plačila iz Priloge IV, se lahko odloči, da ne bo izvajala določb tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Kadar država članica dodeli dopolnilno prerazporeditveno dohodkovno podporo kmetom na podlagi člena 26 in za to porabi najmanj 12 % svojih finančnih sredstev za neposredna plačila iz Priloge IV, se lahko odloči, da ne bo izvajala določb tega člena.

Spremembe 172, 773, 903, 1118 cp11 in 1126 cp12

Spremembe 172, 773, 903, 1118 cp11 in 1126 cp12

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3 c (novo)

Člen 15 – odstavek 3 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Nobena ugodnost izogibanja zmanjšanju plačila se ne odobri kmetom, za katere je ugotovljeno, da so umetno ustvarili pogoje, da bi se izognili učinkom tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3c.
     
  Nobena ugodnost izogibanja zmanjšanju plačila se ne odobri kmetom, za katere je ugotovljeno, da so umetno ustvarili pogoje, da bi se izognili učinkom tega člena.

Spremembe 173, 775, 1118 cp12 in 1126 cp13

Spremembe 173, 775, 1118 cp12 in 1126 cp13

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4

Člen 15 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe s pravili o določitvi usklajene podlage za izračun za zmanjšanje plačil iz odstavka 1, da se zagotovi pravilna razdelitev sredstev upravičencem. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe s pravili o določitvi usklajene podlage za izračun za zmanjšanje plačil iz odstavka 1, da se zagotovi pravilna razdelitev sredstev upravičencem.

črtano

črtano

Spremembe 174, 1208 in 1213 cp1

Spremembe 174, 1208 in 1213 cp1

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice odobrijo nevezana neposredna plačila v skladu s pogoji
  , ki so določeni v tem oddelku in
  podrobneje
  opredeljeni
  v njihovih strateških načrtih SKP. | 1.   Države članice odobrijo nevezana neposredna plačila
  dejavnim kmetom
  v skladu s pogoji
  iz tega oddelka in kot je
  podrobneje
  opredeljeno
  v njihovih strateških načrtih SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice odobrijo nevezana neposredna plačila v skladu s pogoji
  , ki so določeni v tem oddelku in
  podrobneje
  opredeljeni
  v njihovih strateških načrtih SKP.

1.   Države članice odobrijo nevezana neposredna plačila
  dejavnim kmetom
  v skladu s pogoji
  iz tega oddelka in kot je
  podrobneje
  opredeljeno
  v njihovih strateških načrtih SKP.

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 16 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice določijo prag za površino
  in nevezana
  neposredna plačila odobrijo samo
  pravim
  kmetom, katerih
  upravičena
  površina
  kmetijskega gospodarstva, za katero se nevezana neposredna plačila uveljavljajo, presega ta prag za površino
  . | Države članice določijo prag za površino
  ali najnižjo mejo neposrednih plačil in
  neposredna plačila odobrijo samo
  dejavnim
  kmetom, katerih površina
  ali obseg neposrednih plačil sta enaka tema pragovoma ali ju presegata
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice določijo prag za površino
  in nevezana
  neposredna plačila odobrijo samo
  pravim
  kmetom, katerih
  upravičena
  površina
  kmetijskega gospodarstva, za katero se nevezana neposredna plačila uveljavljajo, presega ta prag za površino
  .

in nevezana

pravim

upravičena

kmetijskega gospodarstva, za katero se nevezana neposredna plačila uveljavljajo, presega ta prag za površino

Države članice določijo prag za površino
  ali najnižjo mejo neposrednih plačil in
  neposredna plačila odobrijo samo
  dejavnim
  kmetom, katerih površina
  ali obseg neposrednih plačil sta enaka tema pragovoma ali ju presegata
  .

ali najnižjo mejo neposrednih plačil in

dejavnim

ali obseg neposrednih plačil sta enaka tema pragovoma ali ju presegata

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – pododstavek 2 – uvodni del

Člen 16 – odstavek 2 – pododstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Pri določitvi praga za površino si države članice prizadevajo zagotoviti, da se lahko
  nevezana
  neposredna plačila odobrijo samo
  pravim
  kmetom, če: | Pri določitvi praga za površino
  ali najnižje meje plačil
  si države članice prizadevajo zagotoviti, da se lahko neposredna plačila odobrijo samo
  dejavnim
  kmetom, če: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Pri določitvi praga za površino si države članice prizadevajo zagotoviti, da se lahko
  nevezana
  neposredna plačila odobrijo samo
  pravim
  kmetom, če:

nevezana

pravim

Pri določitvi praga za površino
  ali najnižje meje plačil
  si države članice prizadevajo zagotoviti, da se lahko neposredna plačila odobrijo samo
  dejavnim
  kmetom, če:

ali najnižje meje plačil

dejavnim

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – pododstavek 2 – točka a

Člen 16 – odstavek 2 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | upravljanje ustreznih plačil ne povzroča prevelikega upravnega bremena in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

upravljanje ustreznih plačil ne povzroča prevelikega upravnega bremena in

| (a) | upravljanje ustreznih plačil
  , ki so enaka navedenima pragoma ali ju presegajo,
  ne povzroča prevelikega upravnega bremena in |
| --- | --- |

(a)

upravljanje ustreznih plačil
  , ki so enaka navedenima pragoma ali ju presegajo,
  ne povzroča prevelikega upravnega bremena in

, ki so enaka navedenima pragoma ali ju presegajo,

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2 – pododstavek 2 – točka b

Člen 16 – odstavek 2 – pododstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ustrezni
  zneski dejansko prispevajo k ciljem iz člena 6(1), h katerim prispevajo
  nevezana
  neposredna plačila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ustrezni
  zneski dejansko prispevajo k ciljem iz člena 6(1), h katerim prispevajo
  nevezana
  neposredna plačila.

ustrezni

nevezana

| (b) | prejeti
  zneski
  , ki presegajo določeni prag
  dejansko prispevajo k ciljem iz člena 6(1), h katerim prispevajo neposredna plačila. |
| --- | --- |

(b)

prejeti
  zneski
  , ki presegajo določeni prag
  dejansko prispevajo k ciljem iz člena 6(1), h katerim prispevajo neposredna plačila.

prejeti

, ki presegajo določeni prag

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3

Člen 16 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Zadevne države članice se lahko odločijo, da
  odstavka 1
  ne bodo uporabile v najbolj oddaljenih regijah in na manjših egejskih otokih. | 3.   Zadevne države članice se lahko odločijo, da
  tega člena
  ne bodo uporabile v najbolj oddaljenih regijah in na manjših egejskih otokih
  in v arhipelagu Balearskih otokov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Zadevne države članice se lahko odločijo, da
  odstavka 1
  ne bodo uporabile v najbolj oddaljenih regijah in na manjših egejskih otokih.

3.   Zadevne države članice se lahko odločijo, da
  tega člena
  ne bodo uporabile v najbolj oddaljenih regijah in na manjših egejskih otokih
  in v arhipelagu Balearskih otokov
  .

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 2 a (novo)

Člen 17 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  V posebnih razmerah, ko kmetje zaradi lastnosti sistema kmetovanja nimajo zemljišč, pa jim je bila odobrena pomoč v obliki osnovnega plačila ob začetku veljavnosti te uredbe, je osnovna dohodkovna podpora znesek na kmetijsko gospodarstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  V posebnih razmerah, ko kmetje zaradi lastnosti sistema kmetovanja nimajo zemljišč, pa jim je bila odobrena pomoč v obliki osnovnega plačila ob začetku veljavnosti te uredbe, je osnovna dohodkovna podpora znesek na kmetijsko gospodarstvo.

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 17 – odstavek 3

Člen 17 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Brez poseganja v člene od 19 do 24 se osnovna dohodkovna podpora dodeli za vsak upravičeni hektar, ki ga prijavi
  pravi
  kmet. | 3.   Brez poseganja v člene od 19 do 24 se osnovna dohodkovna podpora dodeli za vsak upravičeni hektar, ki ga prijavi
  dejavni
  kmet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Brez poseganja v člene od 19 do 24 se osnovna dohodkovna podpora dodeli za vsak upravičeni hektar, ki ga prijavi
  pravi
  kmet.

3.   Brez poseganja v člene od 19 do 24 se osnovna dohodkovna podpora dodeli za vsak upravičeni hektar, ki ga prijavi
  dejavni
  kmet.

Sprememba 1119

Sprememba 1119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavka 2 in 2 a (novo)

Člen 18 – odstavka 2 in 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice se lahko odločijo razlikovati znesek osnovne dohodkovne podpore na hektar
  med različnimi skupinami ozemelj, ki se soočajo s podobnimi
  družbenogospodarskimi ali agronomskimi razmerami. | 2.   Države članice se lahko odločijo razlikovati znesek osnovne dohodkovne podpore na hektar
  glede na različne skupine območij v skladu z
  družbenogospodarskimi
  , okoljskimi
  ali agronomskimi razmerami.
  Države članice se lahko odločijo, da bodo povečale zneske za regije z naravnimi ovirami ali posebnimi omejitvami, ki so značilne za posamezno območje, in za manj poseljena območja, pa tudi za podporo za trajno travinje. Kar zadeva tradicionalne ekstenzivne planinske pašnike, kot so jih opredelile države članice, se lahko znesek osnovne dohodkovne podpore na hektar zmanjša, ne glede na stanje dohodka kmetij. |
| | 2a.
     
  Države članice lahko določijo mehanizme, ki omejujejo število upravičenih nacionalnih hektarjev, ki lahko prejmejo pomoč, na podlagi referenčnega obdobja, ki ga določi država članica. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice se lahko odločijo razlikovati znesek osnovne dohodkovne podpore na hektar
  med različnimi skupinami ozemelj, ki se soočajo s podobnimi
  družbenogospodarskimi ali agronomskimi razmerami.

2.   Države članice se lahko odločijo razlikovati znesek osnovne dohodkovne podpore na hektar
  glede na različne skupine območij v skladu z
  družbenogospodarskimi
  , okoljskimi
  ali agronomskimi razmerami.
  Države članice se lahko odločijo, da bodo povečale zneske za regije z naravnimi ovirami ali posebnimi omejitvami, ki so značilne za posamezno območje, in za manj poseljena območja, pa tudi za podporo za trajno travinje. Kar zadeva tradicionalne ekstenzivne planinske pašnike, kot so jih opredelile države članice, se lahko znesek osnovne dohodkovne podpore na hektar zmanjša, ne glede na stanje dohodka kmetij.

2a.
     
  Države članice lahko določijo mehanizme, ki omejujejo število upravičenih nacionalnih hektarjev, ki lahko prejmejo pomoč, na podlagi referenčnega obdobja, ki ga določi država članica.

Sprememba 184

Sprememba 184

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kadar se države članice, ki uporabljajo shemo osnovnega plačila iz oddelka 1 poglavja I naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, odločijo, da osnovne dohodkovne podpore ne bodo odobrile na podlagi plačilnih pravic, plačilne pravice, ki so bile dodeljene na podlagi Uredbe (EU) št. 1307/2013, prenehajo veljati 31. decembra
  2020
  . | 2.   Kadar se države članice, ki uporabljajo shemo osnovnega plačila iz oddelka 1 poglavja I naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, odločijo, da osnovne dohodkovne podpore ne bodo odobrile na podlagi plačilnih pravic, plačilne pravice, ki so bile dodeljene na podlagi Uredbe (EU) št. 1307/2013, prenehajo veljati 31. decembra
  2022


  . Države članice, ki so že končale notranje prilagoditve plačilnih pravic, se lahko odločijo, da se bodo tem pravicam prej odpovedale. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kadar se države članice, ki uporabljajo shemo osnovnega plačila iz oddelka 1 poglavja I naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, odločijo, da osnovne dohodkovne podpore ne bodo odobrile na podlagi plačilnih pravic, plačilne pravice, ki so bile dodeljene na podlagi Uredbe (EU) št. 1307/2013, prenehajo veljati 31. decembra
  2020
  .

2.   Kadar se države članice, ki uporabljajo shemo osnovnega plačila iz oddelka 1 poglavja I naslova III Uredbe (EU) št. 1307/2013, odločijo, da osnovne dohodkovne podpore ne bodo odobrile na podlagi plačilnih pravic, plačilne pravice, ki so bile dodeljene na podlagi Uredbe (EU) št. 1307/2013, prenehajo veljati 31. decembra
  2022


  . Države članice, ki so že končale notranje prilagoditve plačilnih pravic, se lahko odločijo, da se bodo tem pravicam prej odpovedale.

Sprememba 1120

Sprememba 1120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 20

Člen 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 20 | Člen 20 |
| Vrednost plačilnih pravic in konvergenca | Vrednost plačilnih pravic in konvergenca |
| 1.   Države članice določijo vrednost na enoto plačilnih pravic pred konvergenco v skladu s tem členom, tako da vrednost plačilnih pravic sorazmerno prilagodijo glede na njihovo vrednost, kot je določena v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 za leto zahtevka
  2020
  , in s tem povezana plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, kot je določeno v poglavju III naslova III navedene uredbe za leto zahtevka
  2020
  . | 1.   Države članice določijo vrednost na enoto plačilnih pravic pred konvergenco v skladu s tem členom, tako da vrednost plačilnih pravic sorazmerno prilagodijo glede na njihovo vrednost, kot je določena v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 za leto zahtevka
  2023
  , in s tem povezana plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, kot je določeno v poglavju III naslova III navedene uredbe za leto zahtevka
  2023
  . |
| 2.   Države članice se lahko odločijo razlikovati vrednost plačilnih pravic v skladu s členom 18(2). | 2.   Države članice se lahko odločijo razlikovati vrednost plačilnih pravic v skladu s členom 18(2). |
| 3.   Države članice najpozneje do leta zahtevka 2026 določijo najvišjo vrednost plačilnih pravic za vsako državo članico ali skupino ozemelj, opredeljenih v skladu s členom 18(2). | 3.   Države članice najpozneje do leta zahtevka 2026 določijo najvišjo vrednost plačilnih pravic za vsako državo članico ali skupino ozemelj, opredeljenih v skladu s členom 18(2). |
| 4.   Kadar vrednost plačilnih pravic, kakor je določena v skladu z odstavkom 1, znotraj države članice ali skupine ozemelj, opredeljenih v skladu s členom 18(2), ni enotna, države članice konvergenco vrednosti plačilnih pravic v smeri enotne vrednosti na enoto zagotovijo najpozneje do leta zahtevka 2026. | 4.   Kadar vrednost plačilnih pravic, kakor je določena v skladu z odstavkom 1, znotraj države članice ali skupine ozemelj, opredeljenih v skladu s členom 18(2), ni enotna, države članice
  popolno
  konvergenco vrednosti plačilnih pravic v smeri enotne vrednosti na enoto zagotovijo najpozneje do leta zahtevka 2026. |
| 5.   Države članice za namene odstavka 4 zagotovijo, da najpozneje za leto zahtevka
  2026
  vrednost vseh plačilnih pravic znaša najmanj 75 % povprečnega načrtovanega zneska na enoto za osnovno dohodkovno podporo za leto zahtevka
  2026
  , kot je določeno v strateškem načrtu SKP, ki je bil za državo članico ali ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2), predložen v skladu s členom 106(1). | 5.   Države članice za namene odstavka 4 zagotovijo, da najpozneje za leto zahtevka
  2024
  vrednost vseh plačilnih pravic znaša najmanj 75 % povprečnega načrtovanega zneska na enoto za osnovno dohodkovno podporo za leto zahtevka
  2024
  , kot je določeno v strateškem načrtu SKP, ki je bil za državo članico ali ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2), predložen v skladu s členom 106(1). |
| | 5a.
     
  Države članice za namene odstavka 4 zagotovijo, da najpozneje za leto zahtevka 2026 vrednost vseh plačilnih pravic znaša 100 % povprečnega načrtovanega zneska na enoto za osnovno dohodkovno podporo za leto zahtevka 2024, kot je določeno v strateškem načrtu SKP, ki je bil za državo članico ali ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2), predložen v skladu s členom 106(1). |
| 6.   Države članice povečanje vrednosti plačilnih pravic, ki je potrebno za skladnost z odstavkoma 4 in 5, financirajo z uporabo morebitnega rezultata, ki izhaja iz uporabe odstavka 3, ter po potrebi z zmanjšanjem razlike med vrednostjo na enoto plačilnih pravic, določeno v skladu z odstavkom 1, in povprečnim načrtovanim zneskom na enoto za osnovno dohodkovno podporo za leto zahtevka 2026, kot je določeno v strateškem načrtu SKP, ki je bil za državo članico ali ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2), predložen v skladu s členom 106(1). | 6.   Države članice povečanje vrednosti plačilnih pravic, ki je potrebno za skladnost z odstavkoma 4 in 5, financirajo z uporabo morebitnega rezultata, ki izhaja iz uporabe odstavka 3, ter po potrebi z zmanjšanjem razlike med vrednostjo na enoto plačilnih pravic, določeno v skladu z odstavkom 1, in povprečnim načrtovanim zneskom na enoto za osnovno dohodkovno podporo za leto zahtevka 2026, kot je določeno v strateškem načrtu SKP, ki je bil za državo članico ali ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2), predložen v skladu s členom 106(1). |
| Države članice se lahko odločijo, da zmanjšanje uporabijo za vse ali del plačilnih pravic z vrednostjo, določeno v skladu z odstavkom 1, ki presega povprečni načrtovani znesek na enoto za osnovno dohodkovno podporo za leto zahtevka 2026, kot je določeno v strateškem načrtu SKP, ki je bil za državo članico ali ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2), predložen v skladu s členom 106(1). | Države članice se lahko odločijo, da zmanjšanje uporabijo za vse ali del plačilnih pravic z vrednostjo, določeno v skladu z odstavkom 1, ki presega povprečni načrtovani znesek na enoto za osnovno dohodkovno podporo za leto zahtevka 2026, kot je določeno v strateškem načrtu SKP, ki je bil za državo članico ali ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2), predložen v skladu s členom 106(1). |
| 7.   Zmanjšanja iz odstavka 6 temeljijo na objektivnih in nediskriminatornih merilih. Brez poseganja v minimalni odstotek, določen v skladu z odstavkom 5, lahko ta merila vključujejo določitev največjega zmanjšanja, ki ne sme biti manjše od 30 %. | 7.   Zmanjšanja iz odstavka 6 temeljijo na objektivnih in nediskriminatornih merilih. Brez poseganja v minimalni odstotek, določen v skladu z odstavkom 5, lahko ta merila vključujejo določitev največjega zmanjšanja, ki ne sme biti manjše od 30 %
  letno
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 20

Člen 20

Vrednost plačilnih pravic in konvergenca

Vrednost plačilnih pravic in konvergenca

1.   Države članice določijo vrednost na enoto plačilnih pravic pred konvergenco v skladu s tem členom, tako da vrednost plačilnih pravic sorazmerno prilagodijo glede na njihovo vrednost, kot je določena v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 za leto zahtevka
  2020
  , in s tem povezana plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, kot je določeno v poglavju III naslova III navedene uredbe za leto zahtevka
  2020
  .

1.   Države članice določijo vrednost na enoto plačilnih pravic pred konvergenco v skladu s tem členom, tako da vrednost plačilnih pravic sorazmerno prilagodijo glede na njihovo vrednost, kot je določena v skladu z Uredbo (EU) št. 1307/2013 za leto zahtevka
  2023
  , in s tem povezana plačila za kmetijske prakse, ki ugodno vplivajo na podnebje in okolje, kot je določeno v poglavju III naslova III navedene uredbe za leto zahtevka
  2023
  .

2.   Države članice se lahko odločijo razlikovati vrednost plačilnih pravic v skladu s členom 18(2).

2.   Države članice se lahko odločijo razlikovati vrednost plačilnih pravic v skladu s členom 18(2).

3.   Države članice najpozneje do leta zahtevka 2026 določijo najvišjo vrednost plačilnih pravic za vsako državo članico ali skupino ozemelj, opredeljenih v skladu s členom 18(2).

3.   Države članice najpozneje do leta zahtevka 2026 določijo najvišjo vrednost plačilnih pravic za vsako državo članico ali skupino ozemelj, opredeljenih v skladu s členom 18(2).

4.   Kadar vrednost plačilnih pravic, kakor je določena v skladu z odstavkom 1, znotraj države članice ali skupine ozemelj, opredeljenih v skladu s členom 18(2), ni enotna, države članice konvergenco vrednosti plačilnih pravic v smeri enotne vrednosti na enoto zagotovijo najpozneje do leta zahtevka 2026.

4.   Kadar vrednost plačilnih pravic, kakor je določena v skladu z odstavkom 1, znotraj države članice ali skupine ozemelj, opredeljenih v skladu s členom 18(2), ni enotna, države članice
  popolno
  konvergenco vrednosti plačilnih pravic v smeri enotne vrednosti na enoto zagotovijo najpozneje do leta zahtevka 2026.

5.   Države članice za namene odstavka 4 zagotovijo, da najpozneje za leto zahtevka
  2026
  vrednost vseh plačilnih pravic znaša najmanj 75 % povprečnega načrtovanega zneska na enoto za osnovno dohodkovno podporo za leto zahtevka
  2026
  , kot je določeno v strateškem načrtu SKP, ki je bil za državo članico ali ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2), predložen v skladu s členom 106(1).

5.   Države članice za namene odstavka 4 zagotovijo, da najpozneje za leto zahtevka
  2024
  vrednost vseh plačilnih pravic znaša najmanj 75 % povprečnega načrtovanega zneska na enoto za osnovno dohodkovno podporo za leto zahtevka
  2024
  , kot je določeno v strateškem načrtu SKP, ki je bil za državo članico ali ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2), predložen v skladu s členom 106(1).

5a.
     
  Države članice za namene odstavka 4 zagotovijo, da najpozneje za leto zahtevka 2026 vrednost vseh plačilnih pravic znaša 100 % povprečnega načrtovanega zneska na enoto za osnovno dohodkovno podporo za leto zahtevka 2024, kot je določeno v strateškem načrtu SKP, ki je bil za državo članico ali ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2), predložen v skladu s členom 106(1).

6.   Države članice povečanje vrednosti plačilnih pravic, ki je potrebno za skladnost z odstavkoma 4 in 5, financirajo z uporabo morebitnega rezultata, ki izhaja iz uporabe odstavka 3, ter po potrebi z zmanjšanjem razlike med vrednostjo na enoto plačilnih pravic, določeno v skladu z odstavkom 1, in povprečnim načrtovanim zneskom na enoto za osnovno dohodkovno podporo za leto zahtevka 2026, kot je določeno v strateškem načrtu SKP, ki je bil za državo članico ali ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2), predložen v skladu s členom 106(1).

6.   Države članice povečanje vrednosti plačilnih pravic, ki je potrebno za skladnost z odstavkoma 4 in 5, financirajo z uporabo morebitnega rezultata, ki izhaja iz uporabe odstavka 3, ter po potrebi z zmanjšanjem razlike med vrednostjo na enoto plačilnih pravic, določeno v skladu z odstavkom 1, in povprečnim načrtovanim zneskom na enoto za osnovno dohodkovno podporo za leto zahtevka 2026, kot je določeno v strateškem načrtu SKP, ki je bil za državo članico ali ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2), predložen v skladu s členom 106(1).

Države članice se lahko odločijo, da zmanjšanje uporabijo za vse ali del plačilnih pravic z vrednostjo, določeno v skladu z odstavkom 1, ki presega povprečni načrtovani znesek na enoto za osnovno dohodkovno podporo za leto zahtevka 2026, kot je določeno v strateškem načrtu SKP, ki je bil za državo članico ali ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2), predložen v skladu s členom 106(1).

Države članice se lahko odločijo, da zmanjšanje uporabijo za vse ali del plačilnih pravic z vrednostjo, določeno v skladu z odstavkom 1, ki presega povprečni načrtovani znesek na enoto za osnovno dohodkovno podporo za leto zahtevka 2026, kot je določeno v strateškem načrtu SKP, ki je bil za državo članico ali ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2), predložen v skladu s členom 106(1).

7.   Zmanjšanja iz odstavka 6 temeljijo na objektivnih in nediskriminatornih merilih. Brez poseganja v minimalni odstotek, določen v skladu z odstavkom 5, lahko ta merila vključujejo določitev največjega zmanjšanja, ki ne sme biti manjše od 30 %.

7.   Zmanjšanja iz odstavka 6 temeljijo na objektivnih in nediskriminatornih merilih. Brez poseganja v minimalni odstotek, določen v skladu z odstavkom 5, lahko ta merila vključujejo določitev največjega zmanjšanja, ki ne sme biti manjše od 30 %
  letno
  .

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 21 – odstavek 1

Člen 21 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice
  pravim
  kmetom, ki imajo lastniške ali zakupljene plačilne pravice, ob uveljavljanju navedenih plačilnih pravic odobrijo osnovno dohodkovno podporo. Države članice zagotovijo, da za namene aktiviranja plačilnih pravic
  pravi
  kmetje prijavijo upravičene hektare za vsako plačilno pravico. | 1.   Države članice kmetom, ki imajo lastniške ali zakupljene plačilne pravice, ob uveljavljanju navedenih plačilnih pravic odobrijo osnovno dohodkovno podporo. Države članice zagotovijo, da za namene aktiviranja plačilnih pravic
  dejavni
  kmetje prijavijo upravičene hektare za vsako plačilno pravico. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice
  pravim
  kmetom, ki imajo lastniške ali zakupljene plačilne pravice, ob uveljavljanju navedenih plačilnih pravic odobrijo osnovno dohodkovno podporo. Države članice zagotovijo, da za namene aktiviranja plačilnih pravic
  pravi
  kmetje prijavijo upravičene hektare za vsako plačilno pravico.

1.   Države članice kmetom, ki imajo lastniške ali zakupljene plačilne pravice, ob uveljavljanju navedenih plačilnih pravic odobrijo osnovno dohodkovno podporo. Države članice zagotovijo, da za namene aktiviranja plačilnih pravic
  dejavni
  kmetje prijavijo upravičene hektare za vsako plačilno pravico.

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1

Člen 22 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka država članica, ki se odloči odobriti osnovno dohodkovno podporo na podlagi plačilnih pravic,
  upravlja nacionalno rezervo
  . | 1.   Vsaka država članica, ki se odloči odobriti osnovno dohodkovno podporo na podlagi plačilnih pravic,
  vzpostavi nacionalno rezervo, ki ustreza največ 3 % dodeljenih sredstev iz Priloge VII
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vsaka država članica, ki se odloči odobriti osnovno dohodkovno podporo na podlagi plačilnih pravic,
  upravlja nacionalno rezervo
  .

1.   Vsaka država članica, ki se odloči odobriti osnovno dohodkovno podporo na podlagi plačilnih pravic,
  vzpostavi nacionalno rezervo, ki ustreza največ 3 % dodeljenih sredstev iz Priloge VII
  .

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2 a (novo)

Člen 22 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice lahko presežejo odstotek iz odstavka 1, kadar je to potrebno za kritje potreb po dodelitvah v skladu s točkama (a) in (b) odstavka 4 ter odstavkom 5 tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice lahko presežejo odstotek iz odstavka 1, kadar je to potrebno za kritje potreb po dodelitvah v skladu s točkama (a) in (b) odstavka 4 ter odstavkom 5 tega člena.

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 3

Člen 22 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice zagotovijo, da se plačilne pravice iz rezerve dodelijo le
  pravim
  kmetom. | 3.   Države članice zagotovijo, da se plačilne pravice iz rezerve dodelijo le
  dejavnim
  kmetom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice zagotovijo, da se plačilne pravice iz rezerve dodelijo le
  pravim
  kmetom.

3.   Države članice zagotovijo, da se plačilne pravice iz rezerve dodelijo le
  dejavnim
  kmetom.

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 4 – točka a

Člen 22 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | mladim kmetom, ki so prvič na novo ustanovili kmetijsko gospodarstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

mladim kmetom, ki so prvič na novo ustanovili kmetijsko gospodarstvo;

| (a) | mladim kmetom, ki so prvič na novo ustanovili kmetijsko gospodarstvo;
  ali |
| --- | --- |

(a)

mladim kmetom, ki so prvič na novo ustanovili kmetijsko gospodarstvo;
  ali

ali

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 4 – točka b

Člen 22 – odstavek 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | kmetom, ki so prvič na novo ustanovili kmetijsko gospodarstvo kot vodje kmetijskega gospodarstva ter ki imajo ustrezno usposabljanje ali pridobljena potrebna znanja in spretnosti
  , kot jih opredelijo države članice za mlade kmete
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

kmetom, ki so prvič na novo ustanovili kmetijsko gospodarstvo kot vodje kmetijskega gospodarstva ter ki imajo ustrezno usposabljanje ali pridobljena potrebna znanja in spretnosti
  , kot jih opredelijo države članice za mlade kmete
  .

, kot jih opredelijo države članice za mlade kmete

| (b) | kmetom, ki so prvič na novo ustanovili kmetijsko gospodarstvo kot vodje kmetijskega gospodarstva ter ki imajo ustrezno usposabljanje ali pridobljena potrebna znanja in spretnosti. |
| --- | --- |

(b)

kmetom, ki so prvič na novo ustanovili kmetijsko gospodarstvo kot vodje kmetijskega gospodarstva ter ki imajo ustrezno usposabljanje ali pridobljena potrebna znanja in spretnosti.

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 4 – točka b a (novo)

Člen 22 – odstavek 4 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | V primeru točk (a) in (b) iz prvega pododstavka tega odstavka lahko države članice dajo prednost ženskam in s tem prispevajo k izpolnitvi cilja iz točke (h) člena 6(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

V primeru točk (a) in (b) iz prvega pododstavka tega odstavka lahko države članice dajo prednost ženskam in s tem prispevajo k izpolnitvi cilja iz točke (h) člena 6(1).

V primeru točk (a) in (b) iz prvega pododstavka tega odstavka lahko države članice dajo prednost ženskam in s tem prispevajo k izpolnitvi cilja iz točke (h) člena 6(1).

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 4 a (novo)

Člen 22 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Države članice lahko z objektivnimi in nediskriminatornimi merili opredelijo tudi druge primere, ki so skladni z oceno potreb iz člena 96, ranljivejši ali pomembnejši za doseganje specifičnih ciljev, določenih v členu 6, ter kmete, ki so novi uporabniki površin v kolektivnem upravljanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Države članice lahko z objektivnimi in nediskriminatornimi merili opredelijo tudi druge primere, ki so skladni z oceno potreb iz člena 96, ranljivejši ali pomembnejši za doseganje specifičnih ciljev, določenih v členu 6, ter kmete, ki so novi uporabniki površin v kolektivnem upravljanju.

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 5

Člen 22 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Države članice dodelijo plačilne pravice ali povečajo vrednost obstoječih plačilnih pravic za
  prave
  kmete, ki so upravičeni na podlagi dokončne odločitve sodišča ali dokončnega upravnega akta pristojnega organa države članice. Države članice zagotovijo, da navedeni
  pravi
  kmetje prejmejo število in vrednost plačilnih pravic, kot sta določena v navedeni odločitvi ali aktu, na datum, ki ga določi država članica. | 5.   Države članice dodelijo plačilne pravice ali povečajo vrednost obstoječih plačilnih pravic za
  dejavne
  kmete, ki so upravičeni na podlagi dokončne odločitve sodišča ali dokončnega upravnega akta pristojnega organa države članice. Države članice zagotovijo, da navedeni
  dejavni
  kmetje prejmejo število in vrednost plačilnih pravic, kot sta določena v navedeni odločitvi ali aktu, na datum, ki ga določi država članica. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Države članice dodelijo plačilne pravice ali povečajo vrednost obstoječih plačilnih pravic za
  prave
  kmete, ki so upravičeni na podlagi dokončne odločitve sodišča ali dokončnega upravnega akta pristojnega organa države članice. Države članice zagotovijo, da navedeni
  pravi
  kmetje prejmejo število in vrednost plačilnih pravic, kot sta določena v navedeni odločitvi ali aktu, na datum, ki ga določi država članica.

5.   Države članice dodelijo plačilne pravice ali povečajo vrednost obstoječih plačilnih pravic za
  dejavne
  kmete, ki so upravičeni na podlagi dokončne odločitve sodišča ali dokončnega upravnega akta pristojnega organa države članice. Države članice zagotovijo, da navedeni
  dejavni
  kmetje prejmejo število in vrednost plačilnih pravic, kot sta določena v navedeni odločitvi ali aktu, na datum, ki ga določi država članica.

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 5 a (novo)

Člen 22 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Države članice lahko uporabljajo nacionalno rezervo za linearno povečanje osnovne dohodkovne podpore ali izpolnitev določenih ciljev iz člena 6(1) na podlagi nediskriminatornih meril, če so na voljo zadostni zneski za dodelitve, določene v odstavkih 4 in 5 tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Države članice lahko uporabljajo nacionalno rezervo za linearno povečanje osnovne dohodkovne podpore ali izpolnitev določenih ciljev iz člena 6(1) na podlagi nediskriminatornih meril, če so na voljo zadostni zneski za dodelitve, določene v odstavkih 4 in 5 tega člena.

Sprememba 200

Sprememba 200

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23

Člen 23

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 23 | črtano |
| Prenos pooblastil | |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe s pravili o: | |
| (a) | vzpostavitvi rezerve; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 23

Člen 23

črtano

črtano

Prenos pooblastil

Prenos pooblastil

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe s pravili o:

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe s pravili o:

(a)

(a)

vzpostavitvi rezerve;

vzpostavitvi rezerve;

| (b) | dostopu do rezerve; |
| --- | --- |

(b)

(b)

dostopu do rezerve;

dostopu do rezerve;

| (c) | vsebini prijave in zahtevah za aktiviranje plačilnih pravic. |
| --- | --- |

(c)

(c)

vsebini prijave in zahtevah za aktiviranje plačilnih pravic.

vsebini prijave in zahtevah za aktiviranje plačilnih pravic.

Sprememba 201

Sprememba 201

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1

Člen 24 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Razen v primeru prerazporeditve na podlagi dejanskega ali pričakovanega dedovanja se plačilne pravice prerazporedijo le na prave kmete. | 1.   Razen v primeru prerazporeditve na podlagi dejanskega ali pričakovanega dedovanja se plačilne pravice prerazporedijo le na dejavne kmete. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Razen v primeru prerazporeditve na podlagi dejanskega ali pričakovanega dedovanja se plačilne pravice prerazporedijo le na prave kmete.

1.   Razen v primeru prerazporeditve na podlagi dejanskega ali pričakovanega dedovanja se plačilne pravice prerazporedijo le na dejavne kmete.

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 1 a (novo)

Člen 24 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Pravice do plačila ne morejo imeti tržne vrednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Pravice do plačila ne morejo imeti tržne vrednosti.

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – naslov

Člen 25 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Plačilo pavšalnega zneska
  za male kmete | Poenostavljene sheme
  za male kmete |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Plačilo pavšalnega zneska
  za male kmete

Plačilo pavšalnega zneska

Poenostavljene sheme
  za male kmete

Poenostavljene sheme

Sprememba 204

Sprememba 204

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1

Člen 25 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice
  lahko plačila
  za male kmete,
  kot jih opredelijo države članice, odobrijo
  v obliki pavšalnega zneska, ki nadomešča neposredna plačila v okviru tega oddelka in oddelka 3 tega poglavja. Države članice lahko zadevno intervencijo v strateškem načrtu SKP oblikujejo kot intervencijo, ki za kmete ni obvezna. | Države članice
  uvedejo poenostavljeno shemo
  za male kmete,
  ki zaprosijo za pomoč v višini do 1 250 EUR. Ta shema je lahko
  v obliki pavšalnega zneska, ki nadomešča neposredna plačila v okviru tega oddelka in oddelka 3 tega poglavja
  , ali plačila na hektar, ki se lahko razlikuje po ozemljih, opredeljenih v skladu s členom 18(2)
  . Države članice lahko zadevno intervencijo v strateškem načrtu SKP oblikujejo kot intervencijo, ki za kmete ni obvezna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice
  lahko plačila
  za male kmete,
  kot jih opredelijo države članice, odobrijo
  v obliki pavšalnega zneska, ki nadomešča neposredna plačila v okviru tega oddelka in oddelka 3 tega poglavja. Države članice lahko zadevno intervencijo v strateškem načrtu SKP oblikujejo kot intervencijo, ki za kmete ni obvezna.

lahko plačila

kot jih opredelijo države članice, odobrijo

Države članice
  uvedejo poenostavljeno shemo
  za male kmete,
  ki zaprosijo za pomoč v višini do 1 250 EUR. Ta shema je lahko
  v obliki pavšalnega zneska, ki nadomešča neposredna plačila v okviru tega oddelka in oddelka 3 tega poglavja
  , ali plačila na hektar, ki se lahko razlikuje po ozemljih, opredeljenih v skladu s členom 18(2)
  . Države članice lahko zadevno intervencijo v strateškem načrtu SKP oblikujejo kot intervencijo, ki za kmete ni obvezna.

uvedejo poenostavljeno shemo

ki zaprosijo za pomoč v višini do 1 250 EUR. Ta shema je lahko

, ali plačila na hektar, ki se lahko razlikuje po ozemljih, opredeljenih v skladu s členom 18(2)

Sprememba 205

Sprememba 205

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 a (novo)

Člen 25 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kmetje, ki želijo sodelovati v poenostavljeni shemi, morajo vložiti vlogo najpozneje na datum, ki ga določi država članica, ne glede na to, da lahko ta samodejno vključi nekatere kmete, ki izpolnjujejo pogoje, in jim ponuja možnost umika v določenem obdobju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Kmetje, ki želijo sodelovati v poenostavljeni shemi, morajo vložiti vlogo najpozneje na datum, ki ga določi država članica, ne glede na to, da lahko ta samodejno vključi nekatere kmete, ki izpolnjujejo pogoje, in jim ponuja možnost umika v določenem obdobju.

Sprememba 206

Sprememba 206

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 b (novo)

Člen 25 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Za kmete, ki sodelujejo v poenostavljeni shemi, lahko države članice uporabljajo poenostavljene preglede pogojenosti, kot so določeni v členu 84 Uredbe (EU) [HZU]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Za kmete, ki sodelujejo v poenostavljeni shemi, lahko države članice uporabljajo poenostavljene preglede pogojenosti, kot so določeni v členu 84 Uredbe (EU) [HZU].

Sprememba 207

Sprememba 207

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1 c (novo)

Člen 25 – odstavek 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Države članice lahko vzpostavijo pravila in storitve za zmanjšanje upravnih stroškov, da bi podprle sodelovanje malih kmetov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1c.
     
  Države članice lahko vzpostavijo pravila in storitve za zmanjšanje upravnih stroškov, da bi podprle sodelovanje malih kmetov.

Sprememba 208

Sprememba 208

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Države članice zagotovijo, da se nobena ugodnost iz tega člena ne dodeli kmetom, če se ugotovi, da so po 1. juniju 2018 umetno ustvarili razmere, da bi prejemali plačila, namenjena malim kmetom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1d.
     
  Države članice zagotovijo, da se nobena ugodnost iz tega člena ne dodeli kmetom, če se ugotovi, da so po 1. juniju 2018 umetno ustvarili razmere, da bi prejemali plačila, namenjena malim kmetom.

Sprememba 209

Sprememba 209

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 2

Člen 26 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice zagotovijo prerazporeditev podpore z večjih na manjše ali srednje velike kmetije z določitvijo prerazporeditvene dohodkovne podpore v obliki letnega nevezanega plačila na upravičeni hektar kmetom, ki so upravičeni do plačila v okviru osnovne dohodkovne podpore iz člena 17. | 2.   Države članice zagotovijo
  pošteno
  prerazporeditev podpore z večjih na manjše ali srednje velike kmetije z določitvijo prerazporeditvene dohodkovne podpore v obliki letnega nevezanega plačila na upravičeni hektar kmetom, ki so upravičeni do plačila v okviru osnovne dohodkovne podpore iz člena 17. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice zagotovijo prerazporeditev podpore z večjih na manjše ali srednje velike kmetije z določitvijo prerazporeditvene dohodkovne podpore v obliki letnega nevezanega plačila na upravičeni hektar kmetom, ki so upravičeni do plačila v okviru osnovne dohodkovne podpore iz člena 17.

2.   Države članice zagotovijo
  pošteno
  prerazporeditev podpore z večjih na manjše ali srednje velike kmetije z določitvijo prerazporeditvene dohodkovne podpore v obliki letnega nevezanega plačila na upravičeni hektar kmetom, ki so upravičeni do plačila v okviru osnovne dohodkovne podpore iz člena 17.

Sprememba 210

Sprememba 210

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 3

Člen 26 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice določijo
  znesek
  na hektar ali
  različne zneske
  za različne razpone hektarov
  ter tudi največje število hektarov
  na
  kmeta
  ,
  za katero se izplača prerazporeditvena dohodkovna podpora
  . | 3.   Države članice določijo
  plačilo, enakovredno znesku
  na hektar ali
  različnim zneskom
  za različne razpone hektarov
  . Ti zneski se lahko razlikujejo glede
  na
  ozemlja
  ,
  opredeljena v skladu s členom 18(2)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice določijo
  znesek
  na hektar ali
  različne zneske
  za različne razpone hektarov
  ter tudi največje število hektarov
  na
  kmeta
  ,
  za katero se izplača prerazporeditvena dohodkovna podpora
  .

3.   Države članice določijo
  plačilo, enakovredno znesku
  na hektar ali
  različnim zneskom
  za različne razpone hektarov
  . Ti zneski se lahko razlikujejo glede
  na
  ozemlja
  ,
  opredeljena v skladu s členom 18(2)
  .

Spremembi 211 in 1158 cp3

Spremembi 211 in 1158 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 3 a (novo)

Člen 26 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Znesek prerazporeditvenega plačila na hektar ne presega 65 % osnovne dohodkovne podpore za trajnostnost v skladu z nacionalnim povprečjem ali povprečjem ozemelj, pomnoženih s številom upravičenih hektarov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Znesek prerazporeditvenega plačila na hektar ne presega 65 % osnovne dohodkovne podpore za trajnostnost v skladu z nacionalnim povprečjem ali povprečjem ozemelj, pomnoženih s številom upravičenih hektarov.

Sprememba 212

Sprememba 212

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 3 b (novo)

Člen 26 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Število upravičenih hektarov na kmeta ne presega povprečne nacionalne velikosti kmetijskih gospodarstev ali povprečne velikosti glede na ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2). Države članice odobrijo dostop do tega plačila s prvim upravičenim hektarom kmetijskega gospodarstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Število upravičenih hektarov na kmeta ne presega povprečne nacionalne velikosti kmetijskih gospodarstev ali povprečne velikosti glede na ozemlja, opredeljena v skladu s členom 18(2). Države članice odobrijo dostop do tega plačila s prvim upravičenim hektarom kmetijskega gospodarstva.

Sprememba 213

Sprememba 213

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 3 c (novo)

Člen 26 – odstavek 3 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Države članice opredelijo nediskriminatorna merila v skladu s ciljem iz člena 6(1)(a) za izračunavanje zneska, ki se dodeli za dopolnilno prerazporeditveno dohodkovno podporo za trajnostnost v okviru strateških načrtov SKP, ter določijo tudi najvišji znesek, nad katerim kmetije niso upravičene do prerazporeditvenega plačila. Države članice upoštevajo povprečno raven dohodkov kmetij na nacionalni ali regionalni ravni. Pri merilih razporejanja morajo upoštevati tudi naravne in posebne omejitve, s katerimi se soočajo nekatere regije, vključno z otoškimi, pri razvoju kmetijske dejavnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3c.
     
  Države članice opredelijo nediskriminatorna merila v skladu s ciljem iz člena 6(1)(a) za izračunavanje zneska, ki se dodeli za dopolnilno prerazporeditveno dohodkovno podporo za trajnostnost v okviru strateških načrtov SKP, ter določijo tudi najvišji znesek, nad katerim kmetije niso upravičene do prerazporeditvenega plačila. Države članice upoštevajo povprečno raven dohodkov kmetij na nacionalni ali regionalni ravni. Pri merilih razporejanja morajo upoštevati tudi naravne in posebne omejitve, s katerimi se soočajo nekatere regije, vključno z otoškimi, pri razvoju kmetijske dejavnosti.

Sprememba 214

Sprememba 214

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 4

Člen 26 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Načrtovani znesek na hektar za dano leto zahtevka ne presega nacionalnega povprečnega zneska neposrednih plačil na hektar za navedeno leto zahtevka. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Načrtovani znesek na hektar za dano leto zahtevka ne presega nacionalnega povprečnega zneska neposrednih plačil na hektar za navedeno leto zahtevka.

črtano

črtano

Sprememba 215

Sprememba 215

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 5

Člen 26 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.
     
  Nacionalni povprečni znesek neposrednih plačil na hektar se opredeli kot razmerje med nacionalno zgornjo mejo za neposredna plačila za dano leto zahtevka, kot je določena v Prilogi IV, in skupnimi načrtovanimi izložki za osnovno dohodkovno podporo za navedeno leto zahtevka, izraženo v številu hektarov. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.
     
  Nacionalni povprečni znesek neposrednih plačil na hektar se opredeli kot razmerje med nacionalno zgornjo mejo za neposredna plačila za dano leto zahtevka, kot je določena v Prilogi IV, in skupnimi načrtovanimi izložki za osnovno dohodkovno podporo za navedeno leto zahtevka, izraženo v številu hektarov.

črtano

črtano

Sprememba 216

Sprememba 216

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 5 a (novo)

Člen 26 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  V primeru pravnih oseb ali skupin fizičnih ali pravnih oseb lahko države članice uporabijo največje število hektarov iz odstavka 3 na ravni članov teh pravnih oseb ali skupin, če nacionalna zakonodaja določa, da posamezni člani prevzamejo pravice in obveznosti, primerljive s tistimi, ki jih imajo posamezni kmetje s statusom vodje kmetijskega gospodarstva, zlasti kar zadeva njihov gospodarski, socialni in davčni status, pod pogojem, da so prispevali h krepitvi kmetijske strukture zadevnih pravnih oseb ali skupin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  V primeru pravnih oseb ali skupin fizičnih ali pravnih oseb lahko države članice uporabijo največje število hektarov iz odstavka 3 na ravni članov teh pravnih oseb ali skupin, če nacionalna zakonodaja določa, da posamezni člani prevzamejo pravice in obveznosti, primerljive s tistimi, ki jih imajo posamezni kmetje s statusom vodje kmetijskega gospodarstva, zlasti kar zadeva njihov gospodarski, socialni in davčni status, pod pogojem, da so prispevali h krepitvi kmetijske strukture zadevnih pravnih oseb ali skupin.

Spremembe 217, 743, 1158 cp5 in 1219

Spremembe 217, 743, 1158 cp5 in 1219

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 26 – odstavek 5 b (novo)

Člen 26 – odstavek 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Države članice zagotovijo, da se ugodnosti iz tega poglavja ne odobrijo tistim kmetom, za katere se ugotovi, da so svoje kmetijsko gospodarstvo razdelili izključno z namenom, da bi pridobili koristi v okviru prerazporeditvenega plačila. To velja tudi za kmete, katerih gospodarstva so posledica takšne delitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5b.
     
  Države članice zagotovijo, da se ugodnosti iz tega poglavja ne odobrijo tistim kmetom, za katere se ugotovi, da so svoje kmetijsko gospodarstvo razdelili izključno z namenom, da bi pridobili koristi v okviru prerazporeditvenega plačila. To velja tudi za kmete, katerih gospodarstva so posledica takšne delitve.

Spremembi 218 in 1161 cp1

Spremembi 218 in 1161 cp1

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 1

Člen 27 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko zagotovijo dopolnilno dohodkovno podporo za mlade kmete v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP. | 1.   Države članice lahko zagotovijo dopolnilno dohodkovno podporo za mlade kmete
  , opredeljene glede na merila iz točke (d) člena 4(1),
  v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice lahko zagotovijo dopolnilno dohodkovno podporo za mlade kmete v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.

1.   Države članice lahko zagotovijo dopolnilno dohodkovno podporo za mlade kmete
  , opredeljene glede na merila iz točke (d) člena 4(1),
  v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.

Sprememba 1159

Sprememba 1159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 2

Člen 27 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Kot del obveznosti, da prispevajo k 
  specifičnemu
  cilju „privabljanje mladih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij na podeželskih območjih“ iz točke (g) člena 6(1) ter da v skladu s členom 86(4) za ta cilj namenijo vsaj
  2
   % svojih sredstev za neposredna plačila, lahko države članice določijo dopolnilno dohodkovno podporo za mlade kmete, ki so prvič na novo ustanovili kmetijsko gospodarstvo ter ki so upravičeni do plačila v okviru osnovne dohodkovne podpore iz člena 17. | 2.   Kot del obveznosti, da prispevajo k cilju „privabljanje mladih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij na podeželskih območjih“ iz točke (g) člena 6(1) ter da v skladu s členom 86(4) za ta cilj namenijo vsaj
  4
   % svojih sredstev za neposredna plačila, lahko države članice določijo dopolnilno dohodkovno podporo za mlade kmete, ki so prvič na novo ustanovili kmetijsko gospodarstvo
  kot nosilec
  ter ki so upravičeni do plačila v okviru osnovne dohodkovne podpore iz člena 17. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Kot del obveznosti, da prispevajo k 
  specifičnemu
  cilju „privabljanje mladih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij na podeželskih območjih“ iz točke (g) člena 6(1) ter da v skladu s členom 86(4) za ta cilj namenijo vsaj
  2
   % svojih sredstev za neposredna plačila, lahko države članice določijo dopolnilno dohodkovno podporo za mlade kmete, ki so prvič na novo ustanovili kmetijsko gospodarstvo ter ki so upravičeni do plačila v okviru osnovne dohodkovne podpore iz člena 17.

2.   Kot del obveznosti, da prispevajo k cilju „privabljanje mladih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij na podeželskih območjih“ iz točke (g) člena 6(1) ter da v skladu s členom 86(4) za ta cilj namenijo vsaj
  4
   % svojih sredstev za neposredna plačila, lahko države članice določijo dopolnilno dohodkovno podporo za mlade kmete, ki so prvič na novo ustanovili kmetijsko gospodarstvo
  kot nosilec
  ter ki so upravičeni do plačila v okviru osnovne dohodkovne podpore iz člena 17.

Sprememba 1161 cp3

Sprememba 1161 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 3

Člen 27 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Dopolnilna dohodkovna podpora za mlade kmete
  ima obliko letnega nevezanega plačila
  na upravičeni hektar. | 3.   Dopolnilna dohodkovna podpora za mlade kmete
  se dodeli za največ sedem let od predložitve vloge za plačilo za mlade kmete, in sicer bodisi kot pavšalno plačilo na dejavnega kmeta bodisi kot letno nevezano plačilo
  na upravičeni hektar.
  V tem primeru se lahko izračuna na nacionalni ravni ali na podlagi ozemelj, opredeljenih v skladu s členom 18(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Dopolnilna dohodkovna podpora za mlade kmete
  ima obliko letnega nevezanega plačila
  na upravičeni hektar.

3.   Dopolnilna dohodkovna podpora za mlade kmete
  se dodeli za največ sedem let od predložitve vloge za plačilo za mlade kmete, in sicer bodisi kot pavšalno plačilo na dejavnega kmeta bodisi kot letno nevezano plačilo
  na upravičeni hektar.
  V tem primeru se lahko izračuna na nacionalni ravni ali na podlagi ozemelj, opredeljenih v skladu s členom 18(2).

Sprememba 221

Sprememba 221

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 3 a (novo)

Člen 27 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Mladi kmetje, ki so prejeli podporo iz člena 50 Uredbe (EU) št. 1307/2013 v zadnjem letu njenega izvajanja, lahko prejemajo podporo iz tega člena za najdaljše skupno časovno obdobje, določeno v odstavku 3 tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Mladi kmetje, ki so prejeli podporo iz člena 50 Uredbe (EU) št. 1307/2013 v zadnjem letu njenega izvajanja, lahko prejemajo podporo iz tega člena za najdaljše skupno časovno obdobje, določeno v odstavku 3 tega člena.

Sprememba 222

Sprememba 222

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 3 b (novo)

Člen 27 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Plačilo se dodeli za število hektarov, ki ne presega povprečne velikosti kmetij na nacionalni ravni ali glede na ozemlja, opredeljena v členu 18(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Plačilo se dodeli za število hektarov, ki ne presega povprečne velikosti kmetij na nacionalni ravni ali glede na ozemlja, opredeljena v členu 18(2).

Sprememba 223

Sprememba 223

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 3 c (novo)

Člen 27 – odstavek 3 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Države članice lahko sprejmejo posebne določbe v zvezi z mladimi kmeti, ki so včlanjeni v skupine kmetov, organizacije proizvajalcev ali zadruge, da ob pristopu k tem subjektom ne bi izgubili podpore iz tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3c.
     
  Države članice lahko sprejmejo posebne določbe v zvezi z mladimi kmeti, ki so včlanjeni v skupine kmetov, organizacije proizvajalcev ali zadruge, da ob pristopu k tem subjektom ne bi izgubili podpore iz tega člena.

Sprememba 1160

Sprememba 1160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 3 d (novo)

Člen 27 – odstavek 3 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3d.
     
  V primeru pravne osebe ali skupine fizičnih ali pravnih oseb lahko države članice uporabijo podporo za mlade kmete na ravni članov teh pravnih oseb ali skupin, če nacionalno pravo določa, da posamezni člani prevzamejo pravice in obveznosti, primerljive s pravicami in obveznostmi posameznih kmetov, ki imajo status nosilca kmetijskega gospodarstva, zlasti kar zadeva njihov gospodarski, socialni in davčni status, pod pogojem, da pomagajo okrepiti kmetijske strukture teh pravnih oseb ali skupin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3d.
     
  V primeru pravne osebe ali skupine fizičnih ali pravnih oseb lahko države članice uporabijo podporo za mlade kmete na ravni članov teh pravnih oseb ali skupin, če nacionalno pravo določa, da posamezni člani prevzamejo pravice in obveznosti, primerljive s pravicami in obveznostmi posameznih kmetov, ki imajo status nosilca kmetijskega gospodarstva, zlasti kar zadeva njihov gospodarski, socialni in davčni status, pod pogojem, da pomagajo okrepiti kmetijske strukture teh pravnih oseb ali skupin.

Sprememba 1130

Sprememba 1130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28

Člen 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 28 | Člen 28 |
| Sheme za podnebje in
  okolje | Sheme za podnebje
  , okolje
  in
  dobrobit živali |
| 1.   Države članice zagotovijo podporo za prostovoljne sheme za podnebje in
  okolje
  (v nadaljnjem besedilu: ekosheme) v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP. | 1.   Države članice
  vzpostavijo in
  zagotovijo podporo za prostovoljne sheme za podnebje
  , okolje
  in
  dobrobit živali
  (v nadaljnjem besedilu: ekosheme) v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.
  Ekosheme na enem področju ukrepanja so skladne s cilji na drugem področju ukrepanja. |
| | Države članice ponudijo široko paleto ekoshem, da bi kmetom zagotovile možnost sodelovanja in nagradile različne ravni ambicij. Države članice poskrbijo, da različne sheme zagotavljajo dodatne koristi, spodbujajo sinergije in poudarjajo celosten pristop. Za večjo skladnost in učinkovito nagrajevanje države članice vzpostavijo točkovne ali ocenjevalne sisteme. |
| 2.   Države članice na podlagi tovrstne intervencije podprejo
  prave
  kmete, ki prevzamejo obveznosti
  , da bodo na upravičenih hektarih uporabljali
  kmetijske prakse, ki
  ugodno vplivajo na podnebje
  in
  okolje
  . | 2.   Države članice na podlagi tovrstne intervencije podprejo
  dejavne
  kmete
  ali skupine
  , ki prevzamejo obveznosti
  za ohranjanje in izvajanje koristnih praks ter prehod na
  kmetijske prakse
  in tehnike ter potrjene sheme
  , ki
  močneje prispevajo k podnebju, okolju in dobrobiti živali, ki so vzpostavljene v skladu s členom 28a
  in
  vključene na sezname iz člena 28b ter prilagojene posebnim nacionalnim ali regionalnim potrebam
  . |
| 3.   
  Države članice pripravijo seznam kmetijskih praks
  , ki
  ugodno vplivajo
  na
  podnebje in okolje
  . | 3.   
  Podpora za ekosheme ima obliko letnega plačila na upravičeni hektar in/ali plačila na kmetijsko gospodarstvo ter se odobri kot spodbujevalno plačilo
  , ki
  presega nadomestilo nastalih dodatnih stroškov in izpada dohodka ter je lahko v obliki pavšalnega zneska. Višina plačila se spreminja glede
  na
  raven ambicij posameznih ekoshem na podlagi nediskriminatornih meril
  . |
| 4.
     
  Te prakse so zasnovane tako, da izpolnjujejo enega ali več specifičnih ciljev, povezanih z okoljem in podnebjem, iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1). | |
| 5.
     
  V okviru tovrstnih intervencij države članice določijo le plačila, ki zajemajo obveznosti, ki: | |
| (a) | presegajo zadevne predpisane zahteve ravnanja ter standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje, določene v skladu z oddelkom 2 poglavja I tega naslova; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 28

Člen 28

Sheme za podnebje in
  okolje

okolje

Sheme za podnebje
  , okolje
  in
  dobrobit živali

, okolje

dobrobit živali

1.   Države članice zagotovijo podporo za prostovoljne sheme za podnebje in
  okolje
  (v nadaljnjem besedilu: ekosheme) v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.

1.   Države članice
  vzpostavijo in
  zagotovijo podporo za prostovoljne sheme za podnebje
  , okolje
  in
  dobrobit živali
  (v nadaljnjem besedilu: ekosheme) v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.
  Ekosheme na enem področju ukrepanja so skladne s cilji na drugem področju ukrepanja.

Države članice ponudijo široko paleto ekoshem, da bi kmetom zagotovile možnost sodelovanja in nagradile različne ravni ambicij. Države članice poskrbijo, da različne sheme zagotavljajo dodatne koristi, spodbujajo sinergije in poudarjajo celosten pristop. Za večjo skladnost in učinkovito nagrajevanje države članice vzpostavijo točkovne ali ocenjevalne sisteme.

Države članice ponudijo široko paleto ekoshem, da bi kmetom zagotovile možnost sodelovanja in nagradile različne ravni ambicij. Države članice poskrbijo, da različne sheme zagotavljajo dodatne koristi, spodbujajo sinergije in poudarjajo celosten pristop. Za večjo skladnost in učinkovito nagrajevanje države članice vzpostavijo točkovne ali ocenjevalne sisteme.

2.   Države članice na podlagi tovrstne intervencije podprejo
  prave
  kmete, ki prevzamejo obveznosti
  , da bodo na upravičenih hektarih uporabljali
  kmetijske prakse, ki
  ugodno vplivajo na podnebje
  in
  okolje
  .

2.   Države članice na podlagi tovrstne intervencije podprejo
  dejavne
  kmete
  ali skupine
  , ki prevzamejo obveznosti
  za ohranjanje in izvajanje koristnih praks ter prehod na
  kmetijske prakse
  in tehnike ter potrjene sheme
  , ki
  močneje prispevajo k podnebju, okolju in dobrobiti živali, ki so vzpostavljene v skladu s členom 28a
  in
  vključene na sezname iz člena 28b ter prilagojene posebnim nacionalnim ali regionalnim potrebam
  .

3.   
  Države članice pripravijo seznam kmetijskih praks
  , ki
  ugodno vplivajo
  na
  podnebje in okolje
  .

3.   
  Podpora za ekosheme ima obliko letnega plačila na upravičeni hektar in/ali plačila na kmetijsko gospodarstvo ter se odobri kot spodbujevalno plačilo
  , ki
  presega nadomestilo nastalih dodatnih stroškov in izpada dohodka ter je lahko v obliki pavšalnega zneska. Višina plačila se spreminja glede
  na
  raven ambicij posameznih ekoshem na podlagi nediskriminatornih meril
  .

4.
     
  Te prakse so zasnovane tako, da izpolnjujejo enega ali več specifičnih ciljev, povezanih z okoljem in podnebjem, iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1).

5.
     
  V okviru tovrstnih intervencij države članice določijo le plačila, ki zajemajo obveznosti, ki:

(a)

(a)

presegajo zadevne predpisane zahteve ravnanja ter standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje, določene v skladu z oddelkom 2 poglavja I tega naslova;

presegajo zadevne predpisane zahteve ravnanja ter standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje, določene v skladu z oddelkom 2 poglavja I tega naslova;

| (b) | presegajo minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev, dobrobit živali ter druge obvezne zahteve, določene z nacionalnim pravom in pravom Unije; |
| --- | --- |

(b)

(b)

presegajo minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev, dobrobit živali ter druge obvezne zahteve, določene z nacionalnim pravom in pravom Unije;

presegajo minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev, dobrobit živali ter druge obvezne zahteve, določene z nacionalnim pravom in pravom Unije;

| (c) | presegajo pogoje, določene za vzdrževanje kmetijske površine v skladu s točko (a) člena 4(1); |
| --- | --- |

(c)

(c)

presegajo pogoje, določene za vzdrževanje kmetijske površine v skladu s točko (a) člena 4(1);

presegajo pogoje, določene za vzdrževanje kmetijske površine v skladu s točko (a) člena 4(1);

| (d) | se razlikujejo od obveznosti, v zvezi s katerimi so odobrena plačila v skladu s členom 65. |
| --- | --- |

(d)

(d)

se razlikujejo od obveznosti, v zvezi s katerimi so odobrena plačila v skladu s členom 65.

se razlikujejo od obveznosti, v zvezi s katerimi so odobrena plačila v skladu s členom 65.

6.
     
  Podpora za ekosheme ima obliko letnega plačila na upravičeni hektar ter se odobri kot:

| (a) | plačila, ki dopolnjujejo osnovno dohodkovno podporo, določeno v pododdelku 2 tega oddelka, ali |
| --- | --- |

(a)

(a)

plačila, ki dopolnjujejo osnovno dohodkovno podporo, določeno v pododdelku 2 tega oddelka, ali

plačila, ki dopolnjujejo osnovno dohodkovno podporo, določeno v pododdelku 2 tega oddelka, ali

| (b) | plačila upravičencem za nadomestilo celotnih ali dela nastalih dodatnih stroškov in izpada dohodka zaradi obveznosti, kot je določeno v skladu s členom 65. |
| --- | --- |

(b)

(b)

plačila upravičencem za nadomestilo celotnih ali dela nastalih dodatnih stroškov in izpada dohodka zaradi obveznosti, kot je določeno v skladu s členom 65.

plačila upravičencem za nadomestilo celotnih ali dela nastalih dodatnih stroškov in izpada dohodka zaradi obveznosti, kot je določeno v skladu s členom 65.

7.
     
  Države članice zagotovijo, da so intervencije iz tega člena skladne z intervencijami, ki se odobrijo v skladu s členom 65.

8.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe z dodatnimi pravili o ekoshemah.

Sprememba 238

Sprememba 238

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 a (novo)

Člen 28 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 28a |
| | Sheme za spodbujanje konkurenčnosti |
| | 1.
     
  Države članice zagotovijo podporo za prostovoljne sheme za spodbujanje konkurenčnosti (spodbujevalne sheme) v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP. |
| | 2.
     
  Države članice s takšno intervencijo podprejo dejavne kmete, ki prevzamejo obveznosti za odhodke za spodbujanje kmetijske konkurenčnosti kmeta. |
| | 3.
     
  Države članice pripravijo seznam upravičenih kategorij odhodkov za spodbujanje konkurenčnosti kmeta. |
| | 4.
     
  Te prakse so zasnovane za uresničevanje enega ali več specifičnih ekonomskih ciljev iz točk (a), (b) in (c) člena 6(1) ter prispevajo k medsektorskemu cilju iz člena 5. |
| | 5.
     
  V okviru takšnih intervencij države članice zagotovijo le plačila za obveznosti, pri katerih ne pride do dvojnega financiranja v skladu s to uredbo. |
| | 6.
     
  Podpora za spodbujevalne sheme ima obliko letnega plačila ter se dodeli kot: |
| | (a) | plačila na podlagi upravičenih hektarjev, ki dopolnjujejo osnovno dohodkovno podporo, določeno v pododdelku 2 tega oddelka, ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 28a

Člen 28a

Sheme za spodbujanje konkurenčnosti

Sheme za spodbujanje konkurenčnosti

1.
     
  Države članice zagotovijo podporo za prostovoljne sheme za spodbujanje konkurenčnosti (spodbujevalne sheme) v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.

2.
     
  Države članice s takšno intervencijo podprejo dejavne kmete, ki prevzamejo obveznosti za odhodke za spodbujanje kmetijske konkurenčnosti kmeta.

3.
     
  Države članice pripravijo seznam upravičenih kategorij odhodkov za spodbujanje konkurenčnosti kmeta.

4.
     
  Te prakse so zasnovane za uresničevanje enega ali več specifičnih ekonomskih ciljev iz točk (a), (b) in (c) člena 6(1) ter prispevajo k medsektorskemu cilju iz člena 5.

5.
     
  V okviru takšnih intervencij države članice zagotovijo le plačila za obveznosti, pri katerih ne pride do dvojnega financiranja v skladu s to uredbo.

6.
     
  Podpora za spodbujevalne sheme ima obliko letnega plačila ter se dodeli kot:

(a)

(a)

plačila na podlagi upravičenih hektarjev, ki dopolnjujejo osnovno dohodkovno podporo, določeno v pododdelku 2 tega oddelka, ali

plačila na podlagi upravičenih hektarjev, ki dopolnjujejo osnovno dohodkovno podporo, določeno v pododdelku 2 tega oddelka, ali

| (b) | plačila upravičencem za nadomestilo dela ali celotnih nastalih stroškov ali |
| --- | --- |

(b)

(b)

plačila upravičencem za nadomestilo dela ali celotnih nastalih stroškov ali

plačila upravičencem za nadomestilo dela ali celotnih nastalih stroškov ali

| (c) | na podlagi izložka, ustreznega za to vrsto intervencije. |
| --- | --- |

(c)

(c)

na podlagi izložka, ustreznega za to vrsto intervencije.

na podlagi izložka, ustreznega za to vrsto intervencije.

7.
     
  Države članice zagotovijo, da so intervencije iz tega člena skladne z intervencijami, ki se odobrijo v skladu s členi 27, 28, 65, 68, 69, 70, 71 in 72.

8.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe z dodatnimi pravili o spodbujevalnih shemah.

Sprememba 1131

Sprememba 1131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 b (novo)

Člen 28 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 28b |
| | Prakse, upravičene do shem za podnebje, okolje in dobrobit živali |
| | 1.
     
  Kmetijske prakse, ki so vključene v to vrsto intervencij, prispevajo k doseganju enega ali več specifičnih ciljev iz točk (d), (e), (f) in (i) člena 6(1), pri čemer ohranjajo in krepijo gospodarsko uspešnost kmetov v skladu s specifičnimi cilji iz točk (a) in (b) člena 6(1). |
| | 2.
     
  Kmetijske prakse iz odstavka 1 tega člena vključujejo vsaj dve od naslednjih področij ukrepanja za podnebje in okolje: |
| | (a) | ukrepi na področju podnebnih sprememb, vključno z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov iz kmetijstva ter ohranjanjem in/ali povečanjem sekvestracije ogljika; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 28b

Člen 28b

Prakse, upravičene do shem za podnebje, okolje in dobrobit živali

Prakse, upravičene do shem za podnebje, okolje in dobrobit živali

1.
     
  Kmetijske prakse, ki so vključene v to vrsto intervencij, prispevajo k doseganju enega ali več specifičnih ciljev iz točk (d), (e), (f) in (i) člena 6(1), pri čemer ohranjajo in krepijo gospodarsko uspešnost kmetov v skladu s specifičnimi cilji iz točk (a) in (b) člena 6(1).

2.
     
  Kmetijske prakse iz odstavka 1 tega člena vključujejo vsaj dve od naslednjih področij ukrepanja za podnebje in okolje:

(a)

(a)

ukrepi na področju podnebnih sprememb, vključno z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov iz kmetijstva ter ohranjanjem in/ali povečanjem sekvestracije ogljika;

ukrepi na področju podnebnih sprememb, vključno z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov iz kmetijstva ter ohranjanjem in/ali povečanjem sekvestracije ogljika;

| (b) | zmanjšanje drugih emisij, poleg emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

(b)

(b)

zmanjšanje drugih emisij, poleg emisij toplogrednih plinov;

zmanjšanje drugih emisij, poleg emisij toplogrednih plinov;

| (c) | varstvo ali izboljšanje kakovosti vode na kmetijskih območjih in zmanjšanje pritiska na vodne vire; |
| --- | --- |

(c)

(c)

varstvo ali izboljšanje kakovosti vode na kmetijskih območjih in zmanjšanje pritiska na vodne vire;

varstvo ali izboljšanje kakovosti vode na kmetijskih območjih in zmanjšanje pritiska na vodne vire;

| (d) | ukrepi za zmanjšanje erozije tal, izboljšanje rodovitnosti tal, izboljšanje upravljanja hranil ter ohranjanje in ponovna vrnitev živih organizmov v tla; |
| --- | --- |

(d)

(d)

ukrepi za zmanjšanje erozije tal, izboljšanje rodovitnosti tal, izboljšanje upravljanja hranil ter ohranjanje in ponovna vrnitev živih organizmov v tla;

ukrepi za zmanjšanje erozije tal, izboljšanje rodovitnosti tal, izboljšanje upravljanja hranil ter ohranjanje in ponovna vrnitev živih organizmov v tla;

| (e) | zaščita biotske raznovrstnosti, ohranjanje ali obnavljanje habitatov in vrst, zaščita opraševalcev in upravljanje krajinskih značilnosti, vključno z določitvijo novih krajinskih značilnosti; |
| --- | --- |

(e)

(e)

zaščita biotske raznovrstnosti, ohranjanje ali obnavljanje habitatov in vrst, zaščita opraševalcev in upravljanje krajinskih značilnosti, vključno z določitvijo novih krajinskih značilnosti;

zaščita biotske raznovrstnosti, ohranjanje ali obnavljanje habitatov in vrst, zaščita opraševalcev in upravljanje krajinskih značilnosti, vključno z določitvijo novih krajinskih značilnosti;

| (f) | ukrepi za trajnostno in zmanjšano uporabo pesticidov, zlasti pesticidov, ki so nevarni za zdravje ljudi ali biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

(f)

(f)

ukrepi za trajnostno in zmanjšano uporabo pesticidov, zlasti pesticidov, ki so nevarni za zdravje ljudi ali biotsko raznovrstnost;

ukrepi za trajnostno in zmanjšano uporabo pesticidov, zlasti pesticidov, ki so nevarni za zdravje ljudi ali biotsko raznovrstnost;

| (g) | dodelitev površin neproizvodnim značilnostim ali območjem, kjer se ne uporabljajo pesticidi in gnojila; |
| --- | --- |

(g)

(g)

dodelitev površin neproizvodnim značilnostim ali območjem, kjer se ne uporabljajo pesticidi in gnojila;

dodelitev površin neproizvodnim značilnostim ali območjem, kjer se ne uporabljajo pesticidi in gnojila;

| (h) | ukrepi za izboljšanje dobrobiti živali in soočanje s protimikrobno odpornostjo; |
| --- | --- |

(h)

(h)

ukrepi za izboljšanje dobrobiti živali in soočanje s protimikrobno odpornostjo;

ukrepi za izboljšanje dobrobiti živali in soočanje s protimikrobno odpornostjo;

| (i) | ukrepi za zmanjšanje vložkov in izboljšanje trajnostnega upravljanja naravnih virov, kot je precizno kmetovanje; |
| --- | --- |

(i)

(i)

ukrepi za zmanjšanje vložkov in izboljšanje trajnostnega upravljanja naravnih virov, kot je precizno kmetovanje;

ukrepi za zmanjšanje vložkov in izboljšanje trajnostnega upravljanja naravnih virov, kot je precizno kmetovanje;

| (j) | ukrepi za izboljšanje raznovrstnosti živali in rastlin za večjo odpornost na bolezni in podnebne spremembe. |
| --- | --- |

(j)

(j)

ukrepi za izboljšanje raznovrstnosti živali in rastlin za večjo odpornost na bolezni in podnebne spremembe.

ukrepi za izboljšanje raznovrstnosti živali in rastlin za večjo odpornost na bolezni in podnebne spremembe.

3.
     
  Kmetijske prakse iz odstavka 1 tega člena:

| (a) | presegajo zadevne predpisane zahteve ravnanja ter standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje, določene v skladu z oddelkom 2 poglavja I tega naslova; |
| --- | --- |

(a)

(a)

presegajo zadevne predpisane zahteve ravnanja ter standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje, določene v skladu z oddelkom 2 poglavja I tega naslova;

presegajo zadevne predpisane zahteve ravnanja ter standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje, določene v skladu z oddelkom 2 poglavja I tega naslova;

| (b) | presegajo minimalne zahteve za dobrobit živali in uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter druge obvezne zahteve, določene s pravom Unije; |
| --- | --- |

(b)

(b)

presegajo minimalne zahteve za dobrobit živali in uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter druge obvezne zahteve, določene s pravom Unije;

presegajo minimalne zahteve za dobrobit živali in uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter druge obvezne zahteve, določene s pravom Unije;

| (c) | presegajo pogoje, določene za vzdrževanje kmetijske površine v skladu s točko (a) člena 4(1); |
| --- | --- |

(c)

(c)

presegajo pogoje, določene za vzdrževanje kmetijske površine v skladu s točko (a) člena 4(1);

presegajo pogoje, določene za vzdrževanje kmetijske površine v skladu s točko (a) člena 4(1);

| (d) | se razlikujejo od obveznosti, v zvezi s katerimi so odobrena plačila iz člena 65, oziroma jih dopolnjujejo. |
| --- | --- |

(d)

(d)

se razlikujejo od obveznosti, v zvezi s katerimi so odobrena plačila iz člena 65, oziroma jih dopolnjujejo.

se razlikujejo od obveznosti, v zvezi s katerimi so odobrena plačila iz člena 65, oziroma jih dopolnjujejo.

4.
     
  Komisija do ... [dva meseca po datumu začetka veljavnosti te uredbe] sprejme delegirane akte v skladu s členom 138, s katerimi dopolni to uredbo z določitvijo okvirnega in neizčrpnega seznama primerov praks, ki so v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena.

Sprememba 1132

Sprememba 1132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 28 c (novo)

Člen 28 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 28c |
| | Nacionalni seznami praks, upravičenih do shem za podnebje, okolje in dobrobit živali |
| | Države članice v sodelovanju z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi deležniki pripravijo nacionalne sezname praks, upravičenih do shem za podnebje, okolje in dobro počutje živali iz člena 28, z možnostjo, da se uporabijo primeri z okvirnega in neizčrpnega seznama iz člena 28b ali določijo nadaljnje prakse, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 28b, in upoštevajo njihove posebne nacionalne ali regionalne potrebe v skladu s členom 96. |
| | Nacionalni seznami so sestavljeni iz več vrst ukrepov, ki niso vključeni v člen 65, ali iz ukrepov enake narave, vendar z različno stopnjo ambicioznosti v skladu s členom 28. |
| | Države članice v navedene sezname vključijo vsaj ekosheme za vzpostavitev uporabe kmetijskega orodja za trajnostno upravljanje hranil in po potrebi ustrezno vzdrževanje mokrišč in šotišč. |
| | Območja, določena v skladu z Direktivo 92/43/EGS ali Direktivo 2009/147/ES, na katerih se izvajajo enakovredni ukrepi, se samodejno štejejo za upravičena do sheme. |
| | Nacionalne sezname odobri Komisija v skladu s postopkom iz členov 106 in 107. |
| | Komisija državam članicam zagotovi potrebne smernice pri oblikovanju nacionalnih seznamov, v sodelovanju z evropskimi in nacionalnimi mrežami za skupno kmetijsko politiko iz člena 113, da omogoči izmenjavo dobrih praks, izboljšanje baze znanja in iskanje rešitev. |
| | Komisija pri ocenjevanju nacionalnih seznamov upošteva zlasti zasnovo, možno učinkovitost, uporabo, obstoj alternativ in prispevek shem k specifičnim ciljem iz člena 28a. |
| | Komisija vsaki dve leti oceni nacionalne sezname. Ocene so javno dostopne in v primeru, da so nezadostne ali negativne, države članice predlagajo spremenjene nacionalne sezname in sheme v skladu s postopkom iz členov 106 in 107. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 28c

Člen 28c

Nacionalni seznami praks, upravičenih do shem za podnebje, okolje in dobrobit živali

Nacionalni seznami praks, upravičenih do shem za podnebje, okolje in dobrobit živali

Države članice v sodelovanju z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi deležniki pripravijo nacionalne sezname praks, upravičenih do shem za podnebje, okolje in dobro počutje živali iz člena 28, z možnostjo, da se uporabijo primeri z okvirnega in neizčrpnega seznama iz člena 28b ali določijo nadaljnje prakse, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 28b, in upoštevajo njihove posebne nacionalne ali regionalne potrebe v skladu s členom 96.

Države članice v sodelovanju z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi deležniki pripravijo nacionalne sezname praks, upravičenih do shem za podnebje, okolje in dobro počutje živali iz člena 28, z možnostjo, da se uporabijo primeri z okvirnega in neizčrpnega seznama iz člena 28b ali določijo nadaljnje prakse, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 28b, in upoštevajo njihove posebne nacionalne ali regionalne potrebe v skladu s členom 96.

Nacionalni seznami so sestavljeni iz več vrst ukrepov, ki niso vključeni v člen 65, ali iz ukrepov enake narave, vendar z različno stopnjo ambicioznosti v skladu s členom 28.

Nacionalni seznami so sestavljeni iz več vrst ukrepov, ki niso vključeni v člen 65, ali iz ukrepov enake narave, vendar z različno stopnjo ambicioznosti v skladu s členom 28.

Države članice v navedene sezname vključijo vsaj ekosheme za vzpostavitev uporabe kmetijskega orodja za trajnostno upravljanje hranil in po potrebi ustrezno vzdrževanje mokrišč in šotišč.

Države članice v navedene sezname vključijo vsaj ekosheme za vzpostavitev uporabe kmetijskega orodja za trajnostno upravljanje hranil in po potrebi ustrezno vzdrževanje mokrišč in šotišč.

Območja, določena v skladu z Direktivo 92/43/EGS ali Direktivo 2009/147/ES, na katerih se izvajajo enakovredni ukrepi, se samodejno štejejo za upravičena do sheme.

Območja, določena v skladu z Direktivo 92/43/EGS ali Direktivo 2009/147/ES, na katerih se izvajajo enakovredni ukrepi, se samodejno štejejo za upravičena do sheme.

Nacionalne sezname odobri Komisija v skladu s postopkom iz členov 106 in 107.

Nacionalne sezname odobri Komisija v skladu s postopkom iz členov 106 in 107.

Komisija državam članicam zagotovi potrebne smernice pri oblikovanju nacionalnih seznamov, v sodelovanju z evropskimi in nacionalnimi mrežami za skupno kmetijsko politiko iz člena 113, da omogoči izmenjavo dobrih praks, izboljšanje baze znanja in iskanje rešitev.

Komisija državam članicam zagotovi potrebne smernice pri oblikovanju nacionalnih seznamov, v sodelovanju z evropskimi in nacionalnimi mrežami za skupno kmetijsko politiko iz člena 113, da omogoči izmenjavo dobrih praks, izboljšanje baze znanja in iskanje rešitev.

Komisija pri ocenjevanju nacionalnih seznamov upošteva zlasti zasnovo, možno učinkovitost, uporabo, obstoj alternativ in prispevek shem k specifičnim ciljem iz člena 28a.

Komisija pri ocenjevanju nacionalnih seznamov upošteva zlasti zasnovo, možno učinkovitost, uporabo, obstoj alternativ in prispevek shem k specifičnim ciljem iz člena 28a.

Komisija vsaki dve leti oceni nacionalne sezname. Ocene so javno dostopne in v primeru, da so nezadostne ali negativne, države članice predlagajo spremenjene nacionalne sezname in sheme v skladu s postopkom iz členov 106 in 107.

Komisija vsaki dve leti oceni nacionalne sezname. Ocene so javno dostopne in v primeru, da so nezadostne ali negativne, države članice predlagajo spremenjene nacionalne sezname in sheme v skladu s postopkom iz členov 106 in 107.

Sprememba 239

Sprememba 239

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 1

Člen 29 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko odobrijo vezano dohodkovno podporo
  pravim
  kmetom v skladu s pogoji iz tega pododdelka in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP. | 1.   Države članice lahko odobrijo vezano dohodkovno podporo
  dejavnim
  kmetom v skladu s pogoji iz tega pododdelka in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice lahko odobrijo vezano dohodkovno podporo
  pravim
  kmetom v skladu s pogoji iz tega pododdelka in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.

1.   Države članice lahko odobrijo vezano dohodkovno podporo
  dejavnim
  kmetom v skladu s pogoji iz tega pododdelka in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.

Spremembi 240 in 1162

Spremembi 240 in 1162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 2

Člen 29 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Intervencije držav članic pomagajo sektorjem in proizvodnjam, ki prejemajo podporo, ali posebnim vrstam kmetovanja v njih, kot so navedene v členu 30, z obravnavanjem težave ali težav, s katerimi se soočajo, in sicer z izboljšanjem njihove konkurenčnosti, trajnostnosti ali kakovosti. | 2.   Intervencije držav članic pomagajo sektorjem in proizvodnjam, ki prejemajo podporo, ali posebnim vrstam kmetovanja v njih, kot so navedene v členu 30, z obravnavanjem težave ali težav, s katerimi se soočajo, in sicer z izboljšanjem njihove konkurenčnosti,
  strukture,
  trajnostnosti ali kakovosti.
  Z odstopanjem od prejšnjega stavka lahko države članice podprejo beljakovinske rastline in stročnice iz člena 30 za izboljšanje njihove konkurenčnosti, trajnosti ali kakovosti. Poleg tega morajo biti te intervencije skladne z ustreznimi specifičnimi cilji iz člena 6(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Intervencije držav članic pomagajo sektorjem in proizvodnjam, ki prejemajo podporo, ali posebnim vrstam kmetovanja v njih, kot so navedene v členu 30, z obravnavanjem težave ali težav, s katerimi se soočajo, in sicer z izboljšanjem njihove konkurenčnosti, trajnostnosti ali kakovosti.

2.   Intervencije držav članic pomagajo sektorjem in proizvodnjam, ki prejemajo podporo, ali posebnim vrstam kmetovanja v njih, kot so navedene v členu 30, z obravnavanjem težave ali težav, s katerimi se soočajo, in sicer z izboljšanjem njihove konkurenčnosti,
  strukture,
  trajnostnosti ali kakovosti.
  Z odstopanjem od prejšnjega stavka lahko države članice podprejo beljakovinske rastline in stročnice iz člena 30 za izboljšanje njihove konkurenčnosti, trajnosti ali kakovosti. Poleg tega morajo biti te intervencije skladne z ustreznimi specifičnimi cilji iz člena 6(1).

Sprememba 241

Sprememba 241

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 3

Člen 29 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Vezana
  dohodkovna
  podpora
  ima obliko
  letnega plačila na
  hektar
  ali
  žival
  . | 3.   Vezana podpora
  je shema, ki omejuje proizvodnjo v obliki
  letnega plačila
  , ki temelji
  na
  fiksnih površinah in donosih
  ali
  na fiksnem številu živali in spoštuje finančne zgornje meje, ki jih določijo države članice za vsak ukrep in o njih uradno obvestijo Komisijo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Vezana
  dohodkovna
  podpora
  ima obliko
  letnega plačila na
  hektar
  ali
  žival
  .

3.   Vezana podpora
  je shema, ki omejuje proizvodnjo v obliki
  letnega plačila
  , ki temelji
  na
  fiksnih površinah in donosih
  ali
  na fiksnem številu živali in spoštuje finančne zgornje meje, ki jih določijo države članice za vsak ukrep in o njih uradno obvestijo Komisijo
  .

Sprememba 242

Sprememba 242

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 3 a (novo)

Člen 29 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Države članice se lahko odločijo, da namenijo ali povečajo vezano podporo glede na prizadevanje upravičenca, da izboljša svojo konkurenčnost, kakovost ali strukturo sektorja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Države članice se lahko odločijo, da namenijo ali povečajo vezano podporo glede na prizadevanje upravičenca, da izboljša svojo konkurenčnost, kakovost ali strukturo sektorja.

Sprememba 1163

Sprememba 1163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 3 b (novo)

Člen 29 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  V primeru pravne osebe ali skupine fizičnih ali pravnih oseb lahko države članice uporabijo podporo na ravni članov teh pravnih oseb ali skupin, če nacionalno pravo določa, da posamezni člani prevzamejo pravice in obveznosti, primerljive s pravicami in obveznostmi posameznih kmetov, ki imajo status nosilca kmetijskega gospodarstva, zlasti kar zadeva njihov gospodarski, socialni in davčni status, pod pogojem, da pomagajo okrepiti kmetijske strukture teh pravnih oseb ali skupin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  V primeru pravne osebe ali skupine fizičnih ali pravnih oseb lahko države članice uporabijo podporo na ravni članov teh pravnih oseb ali skupin, če nacionalno pravo določa, da posamezni člani prevzamejo pravice in obveznosti, primerljive s pravicami in obveznostmi posameznih kmetov, ki imajo status nosilca kmetijskega gospodarstva, zlasti kar zadeva njihov gospodarski, socialni in davčni status, pod pogojem, da pomagajo okrepiti kmetijske strukture teh pravnih oseb ali skupin.

Sprememba 243

Sprememba 243

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1

Člen 30 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vezana dohodkovna podpora se lahko odobri le za naslednje sektorje in proizvodnje ali posebne vrste kmetovanja
  v njih, ki so pomembni iz gospodarskih, socialnih ali okoljskih razlogov
  : žita, oljnice, beljakovinske rastline, zrnate stročnice, lan, konopljo, riž, oreške, škrobni krompir, mleko in mlečne proizvode, semena, ovčje in kozje meso, goveje in telečje meso, oljčno olje, sviloprejke, posušeno krmo, hmelj, sladkorno peso, sladkorni trs in cikorijo, sadje in zelenjavo, panjevce s kratko obhodnjo
  ter druge poljščine, ki se ne uporabljajo za prehrano, razen dreves, ki se uporabljajo za proizvodnjo proizvodov, ki lahko nadomestijo fosilne surovine
  . | Vezana dohodkovna podpora se lahko odobri le za naslednje sektorje in proizvodnje ali posebne vrste kmetovanja: žita, oljnice, beljakovinske rastline, zrnate stročnice, lan, konopljo, riž, oreške, škrobni krompir, mleko in mlečne proizvode, semena, ovčje in kozje meso, goveje in telečje meso, oljčno olje, sviloprejke, posušeno krmo, hmelj, sladkorno peso, sladkorni trs in cikorijo, sadje in zelenjavo
  ter
  panjevce s kratko obhodnjo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vezana dohodkovna podpora se lahko odobri le za naslednje sektorje in proizvodnje ali posebne vrste kmetovanja
  v njih, ki so pomembni iz gospodarskih, socialnih ali okoljskih razlogov
  : žita, oljnice, beljakovinske rastline, zrnate stročnice, lan, konopljo, riž, oreške, škrobni krompir, mleko in mlečne proizvode, semena, ovčje in kozje meso, goveje in telečje meso, oljčno olje, sviloprejke, posušeno krmo, hmelj, sladkorno peso, sladkorni trs in cikorijo, sadje in zelenjavo, panjevce s kratko obhodnjo
  ter druge poljščine, ki se ne uporabljajo za prehrano, razen dreves, ki se uporabljajo za proizvodnjo proizvodov, ki lahko nadomestijo fosilne surovine
  .

v njih, ki so pomembni iz gospodarskih, socialnih ali okoljskih razlogov

ter druge poljščine, ki se ne uporabljajo za prehrano, razen dreves, ki se uporabljajo za proizvodnjo proizvodov, ki lahko nadomestijo fosilne surovine

Vezana dohodkovna podpora se lahko odobri le za naslednje sektorje in proizvodnje ali posebne vrste kmetovanja: žita, oljnice, beljakovinske rastline, zrnate stročnice, lan, konopljo, riž, oreške, škrobni krompir, mleko in mlečne proizvode, semena, ovčje in kozje meso, goveje in telečje meso, oljčno olje, sviloprejke, posušeno krmo, hmelj, sladkorno peso, sladkorni trs in cikorijo, sadje in zelenjavo
  ter
  panjevce s kratko obhodnjo.

ter

Sprememba 244

Sprememba 244

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1 a (novo)

Člen 31 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko vezana podpora odobri tudi kmetom, ki nimajo na voljo upravičenih hektarov. |
| | Države članice zagotovijo, da so ob odobritvi vezane podpore izpolnjeni naslednji pogoji: |
| | (a) | obstaja jasna okoljska ali socialnoekonomska potreba ali korist; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko vezana podpora odobri tudi kmetom, ki nimajo na voljo upravičenih hektarov.

Države članice zagotovijo, da so ob odobritvi vezane podpore izpolnjeni naslednji pogoji:

Države članice zagotovijo, da so ob odobritvi vezane podpore izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

(a)

obstaja jasna okoljska ali socialnoekonomska potreba ali korist;

obstaja jasna okoljska ali socialnoekonomska potreba ali korist;

| (b) | podpora ne ustvarja večjih izkrivljanj na notranjem trgu ter |
| --- | --- |

(b)

(b)

podpora ne ustvarja večjih izkrivljanj na notranjem trgu ter

podpora ne ustvarja večjih izkrivljanj na notranjem trgu ter

| (c) | podpora za živinorejo mora biti v skladu z Okvirno direktivo o vodah 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(c)

(c)

podpora za živinorejo mora biti v skladu z Okvirno direktivo o vodah 2000/60/ES.

podpora za živinorejo mora biti v skladu z Okvirno direktivo o vodah 2000/60/ES.

Spremembi 1229 in 1353

Spremembi 1229 in 1353

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1 b (novo)

Člen 31 – odstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Dohodek iz vezane podpore bo sorazmerno izključil število glav goveda, katerih končni namen je prodaja za dejavnosti, povezane z bikoborbami, tako z neposredno prodajo kot s prodajo prek posrednikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1b.
     
  Dohodek iz vezane podpore bo sorazmerno izključil število glav goveda, katerih končni namen je prodaja za dejavnosti, povezane z bikoborbami, tako z neposredno prodajo kot s prodajo prek posrednikov.

Sprememba 245

Sprememba 245

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 33

Člen 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| [...] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

[...]

črtano

črtano

Sprememba 246

Sprememba 246

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 1

Člen 34 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice na kmetijsko rastlino vezano plačilo za bombaž odobrijo
  pravim
  kmetom, ki pridelujejo bombaž iz oznake KN 5201 00, v skladu s pogoji iz tega pododdelka. | Države članice na kmetijsko rastlino vezano plačilo za bombaž odobrijo
  dejavnim
  kmetom, ki pridelujejo bombaž iz oznake KN 5201 00, v skladu s pogoji iz tega pododdelka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice na kmetijsko rastlino vezano plačilo za bombaž odobrijo
  pravim
  kmetom, ki pridelujejo bombaž iz oznake KN 5201 00, v skladu s pogoji iz tega pododdelka.

pravim

Države članice na kmetijsko rastlino vezano plačilo za bombaž odobrijo
  dejavnim
  kmetom, ki pridelujejo bombaž iz oznake KN 5201 00, v skladu s pogoji iz tega pododdelka.

dejavnim

Sprememba 247

Sprememba 247

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 3 – alinea 1

Člen 36 – odstavek 3 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Bolgarija:
  624,11
  EUR, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Bolgarija:
  624,11
  EUR,

624,11

| — | Bolgarija:
  X
  EUR, |
| --- | --- |

—

Bolgarija:
  X
  EUR,

X

Sprememba 248

Sprememba 248

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 3 – alinea 2

Člen 36 – odstavek 3 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Grčija:
  225,04
  EUR, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Grčija:
  225,04
  EUR,

225,04

| — | Grčija:
  X
  EUR, |
| --- | --- |

—

Grčija:
  X
  EUR,

X

Sprememba 249

Sprememba 249

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 3 – alinea 3

Člen 36 – odstavek 3 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Španija:
  348,03
  EUR, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Španija:
  348,03
  EUR,

348,03

| — | Španija:
  X
  EUR, |
| --- | --- |

—

Španija:
  X
  EUR,

X

Sprememba 250

Sprememba 250

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 36 – odstavek 3 – alinea 4

Člen 36 – odstavek 3 – alinea 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | Portugalska:
  219,09
  EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

Portugalska:
  219,09
  EUR.

219,09

| — | Portugalska:
  X
  EUR. |
| --- | --- |

—

Portugalska:
  X
  EUR.

X

Spremembi 251 in 1042

Spremembi 251 in 1042

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 39 – odstavek 1 – točka a

Člen 39 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | sektor sadja in zelenjave iz točke (i) člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

sektor sadja in zelenjave iz točke (i) člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013;

| (a) | sektor sadja in zelenjave iz točke (i) člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013
  ter navedeni proizvodi, ki so namenjeni za predelavo
  ; |
| --- | --- |

(a)

sektor sadja in zelenjave iz točke (i) člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013
  ter navedeni proizvodi, ki so namenjeni za predelavo
  ;

ter navedeni proizvodi, ki so namenjeni za predelavo

Sprememba 252

Sprememba 252

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka f

Člen 1 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | drugi sektorji iz točk od (a) do (h), (k), (m), od (o) do (t) in (w) člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

drugi sektorji iz točk od (a) do (h), (k), (m), od (o) do (t) in (w) člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

| (f) | drugi sektorji iz točk od (a) do (h), (k), (m), od (o) do (t) in (w) člena 1(2)Uredbe (EU) št. 1308/2013
  ter beljakovinske rastline
  . |
| --- | --- |

(f)

drugi sektorji iz točk od (a) do (h), (k), (m), od (o) do (t) in (w) člena 1(2)Uredbe (EU) št. 1308/2013
  ter beljakovinske rastline
  .

ter beljakovinske rastline

Sprememba 253

Sprememba 253

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 40 – odstavek 3

Člen 40 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice se v svojem strateškem načrtu SKP lahko odločijo za izvajanje sektorskih vrst intervencij iz točk (d), (e) in (f) člena 39. | 3.   Države članice se v svojem strateškem načrtu SKP lahko odločijo za izvajanje sektorskih vrst intervencij iz točk (d), (e) in (f) člena 39
  , svojo odločitev za sektorje in vrste intervencij pa morajo utemeljiti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice se v svojem strateškem načrtu SKP lahko odločijo za izvajanje sektorskih vrst intervencij iz točk (d), (e) in (f) člena 39.

3.   Države članice se v svojem strateškem načrtu SKP lahko odločijo za izvajanje sektorskih vrst intervencij iz točk (d), (e) in (f) člena 39
  , svojo odločitev za sektorje in vrste intervencij pa morajo utemeljiti.

Sprememba 254

Sprememba 254

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 41 – odstavek 1 – točka a

Člen 41 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zagotovitev pravilnega delovanja vrst intervencij iz tega poglavja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zagotovitev pravilnega delovanja vrst intervencij iz tega poglavja;

| (a) | zagotovitev pravilnega delovanja vrst intervencij iz tega poglavja
  , zlasti da se prepreči izkrivljanje konkurence na notranjem trgu
  ; |
| --- | --- |

(a)

zagotovitev pravilnega delovanja vrst intervencij iz tega poglavja
  , zlasti da se prepreči izkrivljanje konkurence na notranjem trgu
  ;

, zlasti da se prepreči izkrivljanje konkurence na notranjem trgu

Sprememba 255

Sprememba 255

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 41 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 41 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | zagotavljanje podpore za organizacije proizvajalcev v zvezi z izpolnjevanjem njihovih specifičnih nalog iz tega poglavja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

zagotavljanje podpore za organizacije proizvajalcev v zvezi z izpolnjevanjem njihovih specifičnih nalog iz tega poglavja;

zagotavljanje podpore za organizacije proizvajalcev v zvezi z izpolnjevanjem njihovih specifičnih nalog iz tega poglavja;

Sprememba 256

Sprememba 256

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 41 – odstavek 1 – točka c

Člen 41 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | največjo stopnjo finančne pomoči Unije za umike s trga iz točke (a) člena 46(4) in za vrste intervencij iz člena 52(3); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

največjo stopnjo finančne pomoči Unije za umike s trga iz točke (a) člena 46(4) in za vrste intervencij iz člena 52(3);

| (c) | največjo stopnjo finančne pomoči Unije za umike s trga iz točke (a) člena 46(4) in za vrste intervencij iz člena 52(3)
  ter za stroške pakiranja in prevoza umaknjenega izdelka za brezplačno razdelitev in stroške, povezane s predelavo proizvoda pred njegovo oddajo za ta namen
  ; |
| --- | --- |

(c)

največjo stopnjo finančne pomoči Unije za umike s trga iz točke (a) člena 46(4) in za vrste intervencij iz člena 52(3)
  ter za stroške pakiranja in prevoza umaknjenega izdelka za brezplačno razdelitev in stroške, povezane s predelavo proizvoda pred njegovo oddajo za ta namen
  ;

ter za stroške pakiranja in prevoza umaknjenega izdelka za brezplačno razdelitev in stroške, povezane s predelavo proizvoda pred njegovo oddajo za ta namen

Sprememba 257

Sprememba 257

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 41 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 41 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | določitev pogojev za vzpostavitev in upravljanje operativnega sklada ter zahtevke za pomoč in predplačila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

določitev pogojev za vzpostavitev in upravljanje operativnega sklada ter zahtevke za pomoč in predplačila.

določitev pogojev za vzpostavitev in upravljanje operativnega sklada ter zahtevke za pomoč in predplačila.

Sprememba 258

Sprememba 258

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 42 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V sektorju sadja in zelenjave
  se
  uresničujejo naslednji cilji: | V skladu s členoma 5 in 6 o skupnih ciljih se
  v sektorju sadja in zelenjave uresničujejo naslednji cilji: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V sektorju sadja in zelenjave
  se
  uresničujejo naslednji cilji:

se

V skladu s členoma 5 in 6 o skupnih ciljih se
  v sektorju sadja in zelenjave uresničujejo naslednji cilji:

V skladu s členoma 5 in 6 o skupnih ciljih se

Sprememba 259

Sprememba 259

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1 – točka b

Člen 42 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | koncentracija ponudbe in dajanje na trg proizvodov iz sektorja sadja in zelenjave, vključno z neposrednim trženjem; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (a) in (c) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

koncentracija ponudbe in dajanje na trg proizvodov iz sektorja sadja in zelenjave, vključno z neposrednim trženjem; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (a) in (c) člena 6(1);

| (b) | koncentracija ponudbe in
  /ali
  dajanje na trg proizvodov iz sektorja sadja in zelenjave, vključno z neposrednim trženjem
  in kratkimi dobavnimi verigami, ter spodbujanje kolektivnih pogajanj o pogodbah
  ; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (a
  ), (b
  ) in (c) člena 6(1); |
| --- | --- |

(b)

koncentracija ponudbe in
  /ali
  dajanje na trg proizvodov iz sektorja sadja in zelenjave, vključno z neposrednim trženjem
  in kratkimi dobavnimi verigami, ter spodbujanje kolektivnih pogajanj o pogodbah
  ; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (a
  ), (b
  ) in (c) člena 6(1);

/ali

in kratkimi dobavnimi verigami, ter spodbujanje kolektivnih pogajanj o pogodbah

), (b

Sprememba 260

Sprememba 260

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1 – točka c

Člen 42 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | raziskave in razvoj na področju trajnostnih proizvodnih metod, vključno z odpornostjo na škodljivce in inovativnimi praksami, ki spodbujajo gospodarsko konkurenčnost in krepijo razvoj trga; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (a), (c) in (i) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

raziskave in razvoj na področju trajnostnih proizvodnih metod, vključno z odpornostjo na škodljivce in inovativnimi praksami, ki spodbujajo gospodarsko konkurenčnost in krepijo razvoj trga; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (a), (c) in (i) člena 6(1);

| (c) | raziskave in razvoj na področju trajnostnih proizvodnih metod
  in njihova uporaba
  , vključno z odpornostjo na škodljivce in inovativnimi praksami, ki spodbujajo gospodarsko konkurenčnost in krepijo razvoj trga; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (a), (
  b), (
  c) in (i) člena 6(1); |
| --- | --- |

(c)

raziskave in razvoj na področju trajnostnih proizvodnih metod
  in njihova uporaba
  , vključno z odpornostjo na škodljivce in inovativnimi praksami, ki spodbujajo gospodarsko konkurenčnost in krepijo razvoj trga; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (a), (
  b), (
  c) in (i) člena 6(1);

in njihova uporaba

b), (

Sprememba 261

Sprememba 261

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1 – točka d

Člen 42 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | razvoj, izvajanje in spodbujanje proizvodnih metod, ki spoštujejo okolje, okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave, trajnostne uporabe naravnih virov, zlasti varovanja vode, tal, zraka, biotske raznovrstnosti in drugih naravnih virov; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (e) in (
  f
  ) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

razvoj, izvajanje in spodbujanje proizvodnih metod, ki spoštujejo okolje, okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave, trajnostne uporabe naravnih virov, zlasti varovanja vode, tal, zraka, biotske raznovrstnosti in drugih naravnih virov; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (e) in (
  f
  ) člena 6(1);

f

| (d) | razvoj, izvajanje in spodbujanje proizvodnih metod, ki spoštujejo okolje, okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave, trajnostne uporabe naravnih virov, zlasti varovanja vode, tal, zraka, biotske raznovrstnosti in drugih naravnih virov; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (
  d), (
  e)
  , (f)
  in (
  i
  ) člena 6(1); |
| --- | --- |

(d)

razvoj, izvajanje in spodbujanje proizvodnih metod, ki spoštujejo okolje, okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave, trajnostne uporabe naravnih virov, zlasti varovanja vode, tal, zraka, biotske raznovrstnosti in drugih naravnih virov; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (
  d), (
  e)
  , (f)
  in (
  i
  ) člena 6(1);

d), (

, (f)

i

Sprememba 262

Sprememba 262

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1 – točka f

Člen 42 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | povečanje tržne vrednosti in kakovosti proizvodov, vključno z izboljšanjem
  kakovosti proizvodov
  in razvijanjem proizvodov z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo ali proizvodov, ki so zajeti v 
  nacionalni shemi
  kakovosti; ti cilji se nanašajo na specifični cilj iz točke (b) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

povečanje tržne vrednosti in kakovosti proizvodov, vključno z izboljšanjem
  kakovosti proizvodov
  in razvijanjem proizvodov z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo ali proizvodov, ki so zajeti v 
  nacionalni shemi
  kakovosti; ti cilji se nanašajo na specifični cilj iz točke (b) člena 6(1);

kakovosti proizvodov

nacionalni shemi

| (f) | povečanje tržne vrednosti in kakovosti proizvodov, vključno z izboljšanjem
  proizvodov za predelavo
  in razvijanjem proizvodov z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo ali proizvodov, ki so zajeti v 
  drugih javnih ali zasebnih shemah
  kakovosti; ti cilji se nanašajo na specifični cilj iz točke (b) člena 6(1); |
| --- | --- |

(f)

povečanje tržne vrednosti in kakovosti proizvodov, vključno z izboljšanjem
  proizvodov za predelavo
  in razvijanjem proizvodov z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo ali proizvodov, ki so zajeti v 
  drugih javnih ali zasebnih shemah
  kakovosti; ti cilji se nanašajo na specifični cilj iz točke (b) člena 6(1);

proizvodov za predelavo

drugih javnih ali zasebnih shemah

Sprememba 263

Sprememba 263

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1 – točka g

Člen 42 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | promocija in trženja proizvodov iz sektorja sadja in zelenjave, svežih ali predelanih;
  ta cilja
  se
  nanašata
  na specifične cilje iz točk (b) 
  in
  (c) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

promocija in trženja proizvodov iz sektorja sadja in zelenjave, svežih ali predelanih;
  ta cilja
  se
  nanašata
  na specifične cilje iz točk (b) 
  in
  (c) člena 6(1);

ta cilja

nanašata

in

| (g) | promocija in trženja proizvodov iz sektorja sadja in zelenjave, svežih ali predelanih;
  ti cilji
  se
  nanašajo
  na specifične cilje iz točk (b), (c) 
  in (i)
  člena 6(1); |
| --- | --- |

(g)

promocija in trženja proizvodov iz sektorja sadja in zelenjave, svežih ali predelanih;
  ti cilji
  se
  nanašajo
  na specifične cilje iz točk (b), (c) 
  in (i)
  člena 6(1);

ti cilji

nanašajo

in (i)

Sprememba 264

Sprememba 264

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1 – točka i

Člen 42 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | preprečevanje kriz in obvladovanje tveganj,
  namenjena
  preprečevanju in reševanju kriz na trgih sadja in zelenjave; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (a), (b) in (c) člena 6(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

preprečevanje kriz in obvladovanje tveganj,
  namenjena
  preprečevanju in reševanju kriz na trgih sadja in zelenjave; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (a), (b) in (c) člena 6(1).

namenjena

| (i) | preprečevanje kriz
  ter blažitev
  in obvladovanje tveganj,
  vključno s fitosanitarnimi vidiki, namenjeni
  preprečevanju in reševanju kriz na trgih sadja in zelenjave; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (a), (b) in (c) člena 6(1); |
| --- | --- |

(i)

preprečevanje kriz
  ter blažitev
  in obvladovanje tveganj,
  vključno s fitosanitarnimi vidiki, namenjeni
  preprečevanju in reševanju kriz na trgih sadja in zelenjave; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (a), (b) in (c) člena 6(1);

ter blažitev

vključno s fitosanitarnimi vidiki, namenjeni

Sprememba 265

Sprememba 265

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1 – točka i a (novo)

Člen 42 – odstavek 1 – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | upravljanje in zmanjševanje stranskih proizvodov in odpadkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

upravljanje in zmanjševanje stranskih proizvodov in odpadkov;

upravljanje in zmanjševanje stranskih proizvodov in odpadkov;

Sprememba 266

Sprememba 266

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 1 – točka i b (novo)

Člen 42 – odstavek 1 – točka i b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ib) | spodbujanje genske raznovrstnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ib)

(ib)

spodbujanje genske raznovrstnosti.

spodbujanje genske raznovrstnosti.

Spremembi 267 in 819 cp2

Spremembi 267 in 819 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka a

Člen 43 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki se osredotočajo
  zlasti
  na varčevanje z vodo, varčevanje z energijo, ekološko pakiranje
  in
  zmanjšanje količine odpadkov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki se osredotočajo
  zlasti
  na varčevanje z vodo, varčevanje z energijo, ekološko pakiranje
  in
  zmanjšanje količine odpadkov;

zlasti

in

| (a) | naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva,
  tudi sredstva,
  ki se osredotočajo na varčevanje z vodo,
  kakovost vode, proizvodnjo energije,
  varčevanje z energijo, ekološko pakiranje, zmanjšanje količine
  odpadkov, spremljanje tokov
  odpadkov
  in spremljanje proizvodnje
  ; |
| --- | --- |

(a)

naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva,
  tudi sredstva,
  ki se osredotočajo na varčevanje z vodo,
  kakovost vode, proizvodnjo energije,
  varčevanje z energijo, ekološko pakiranje, zmanjšanje količine
  odpadkov, spremljanje tokov
  odpadkov
  in spremljanje proizvodnje
  ;

tudi sredstva,

kakovost vode, proizvodnjo energije,

odpadkov, spremljanje tokov

in spremljanje proizvodnje

Sprememba 268

Sprememba 268

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 43 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | ukrepi za načrtovanje in prilagajanje proizvodnje glede na povpraševanje po proizvodih iz sektorja sadja in zelenjave, zlasti v smislu kakovosti in količine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

ukrepi za načrtovanje in prilagajanje proizvodnje glede na povpraševanje po proizvodih iz sektorja sadja in zelenjave, zlasti v smislu kakovosti in količine;

ukrepi za načrtovanje in prilagajanje proizvodnje glede na povpraševanje po proizvodih iz sektorja sadja in zelenjave, zlasti v smislu kakovosti in količine;

Sprememba 269

Sprememba 269

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka a b (novo)

Člen 43 – odstavek 1 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | ukrepi za povečanje tržne vrednosti proizvodov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

ukrepi za povečanje tržne vrednosti proizvodov;

ukrepi za povečanje tržne vrednosti proizvodov;

Sprememba 270

Sprememba 270

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka a c (novo)

Člen 43 – odstavek 1 – točka a c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ac) | skupno skladiščenje proizvodov, ki jih proizvaja organizacija proizvajalcev ali člani organizacije proizvajalcev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ac)

(ac)

skupno skladiščenje proizvodov, ki jih proizvaja organizacija proizvajalcev ali člani organizacije proizvajalcev;

skupno skladiščenje proizvodov, ki jih proizvaja organizacija proizvajalcev ali člani organizacije proizvajalcev;

Sprememba 271

Sprememba 271

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka b

Člen 43 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | raziskave in poskusna proizvodnja, ki se osredotočajo
  zlasti na
  varčevanje z vodo, varčevanje z energijo, ekološko pakiranje, zmanjšanje količine odpadkov, odpornost na škodljivce, zmanjšanje tveganj in učinkov rabe pesticidov, preprečevanje škode zaradi slabih vremenskih razmer ter spodbujanje uporabe sort sadja in zelenjave, prilagojenih spreminjajočim se podnebnim razmeram; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

raziskave in poskusna proizvodnja, ki se osredotočajo
  zlasti na
  varčevanje z vodo, varčevanje z energijo, ekološko pakiranje, zmanjšanje količine odpadkov, odpornost na škodljivce, zmanjšanje tveganj in učinkov rabe pesticidov, preprečevanje škode zaradi slabih vremenskih razmer ter spodbujanje uporabe sort sadja in zelenjave, prilagojenih spreminjajočim se podnebnim razmeram;

zlasti na

| (b) | raziskave in poskusna proizvodnja, ki se
  med drugim
  osredotočajo
  na ukrepe, kot so
  varčevanje z vodo,
  kakovost vode, proizvodnja energije,
  varčevanje z energijo, ekološko pakiranje, zmanjšanje količine odpadkov, odpornost na škodljivce,
  integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi,
  zmanjšanje tveganj in učinkov rabe pesticidov
  , ohranjanje opraševalcev
  , preprečevanje škode zaradi slabih vremenskih razmer ter spodbujanje uporabe sort sadja in zelenjave, prilagojenih spreminjajočim se podnebnim razmeram; |
| --- | --- |

(b)

raziskave in poskusna proizvodnja, ki se
  med drugim
  osredotočajo
  na ukrepe, kot so
  varčevanje z vodo,
  kakovost vode, proizvodnja energije,
  varčevanje z energijo, ekološko pakiranje, zmanjšanje količine odpadkov, odpornost na škodljivce,
  integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi,
  zmanjšanje tveganj in učinkov rabe pesticidov
  , ohranjanje opraševalcev
  , preprečevanje škode zaradi slabih vremenskih razmer ter spodbujanje uporabe sort sadja in zelenjave, prilagojenih spreminjajočim se podnebnim razmeram;

med drugim

na ukrepe, kot so

kakovost vode, proizvodnja energije,

integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi,

, ohranjanje opraševalcev

Sprememba 272

Sprememba 272

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 43 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | ukrepi za izboljšanje okolja ter blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

ukrepi za izboljšanje okolja ter blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;

ukrepi za izboljšanje okolja ter blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje;

Sprememba 273

Sprememba 273

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka d

Člen 43 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | integrirana pridelava; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

integrirana pridelava;

| (d) | integrirana pridelava
  , pri kateri se spodbuja trajnostna raba naravnih virov in zmanjšuje odvisnost od pesticidov in drugih vložkov
  ; |
| --- | --- |

(d)

integrirana pridelava
  , pri kateri se spodbuja trajnostna raba naravnih virov in zmanjšuje odvisnost od pesticidov in drugih vložkov
  ;

, pri kateri se spodbuja trajnostna raba naravnih virov in zmanjšuje odvisnost od pesticidov in drugih vložkov

Sprememba 274

Sprememba 274

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka e

Člen 43 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | ukrepi za ohranjanje tal
  in
  povečanje zalog ogljika v tleh; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

ukrepi za ohranjanje tal
  in
  povečanje zalog ogljika v tleh;

in

| (e) | ukrepi za ohranjanje
  in obnavljanje strukture
  tal
  ter
  povečanje zalog ogljika v tleh
  , tudi za preprečevanje osiromašenja tal
  ; |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za ohranjanje
  in obnavljanje strukture
  tal
  ter
  povečanje zalog ogljika v tleh
  , tudi za preprečevanje osiromašenja tal
  ;

in obnavljanje strukture

ter

, tudi za preprečevanje osiromašenja tal

Sprememba 275

Sprememba 275

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka h

Člen 43 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | ukrepi za izboljšanje odpornosti na škodljivce; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

ukrepi za izboljšanje odpornosti na škodljivce;

| (h) | ukrepi za izboljšanje odpornosti na škodljivce
  in blažitev škode zaradi škodljivcev, tudi s spodbujanjem integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi
  ; |
| --- | --- |

(h)

ukrepi za izboljšanje odpornosti na škodljivce
  in blažitev škode zaradi škodljivcev, tudi s spodbujanjem integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi
  ;

in blažitev škode zaradi škodljivcev, tudi s spodbujanjem integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi

Sprememba 276

Sprememba 276

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka h a (novo)

Člen 43 – odstavek 1 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | ukrepi za uvajanje pridelovalnih sistemov, ki povečujejo zlasti biotsko in strukturno raznovrstnost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ha)

(ha)

ukrepi za uvajanje pridelovalnih sistemov, ki povečujejo zlasti biotsko in strukturno raznovrstnost;

ukrepi za uvajanje pridelovalnih sistemov, ki povečujejo zlasti biotsko in strukturno raznovrstnost;

Sprememba 277

Sprememba 277

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka k

Člen 43 – odstavek 1 – točka k

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (k) | ukrepi za povečanje trajnostnosti in učinkovitosti prevoza ter skladiščenja proizvodov iz sektorja sadja in zelenjave; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(k)

ukrepi za povečanje trajnostnosti in učinkovitosti prevoza ter skladiščenja proizvodov iz sektorja sadja in zelenjave;

| (k) | ukrepi za povečanje trajnostnosti in učinkovitosti prevoza ter skladiščenja proizvodov iz sektorja sadja in zelenjave
  ter spodbujanje kratkih dobavnih verig
  ; |
| --- | --- |

(k)

ukrepi za povečanje trajnostnosti in učinkovitosti prevoza ter skladiščenja proizvodov iz sektorja sadja in zelenjave
  ter spodbujanje kratkih dobavnih verig
  ;

ter spodbujanje kratkih dobavnih verig

Sprememba 279

Sprememba 279

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka n

Člen 43 – odstavek 1 – točka n

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (n) | promocija in obveščanje, vključno z ukrepi in dejavnostmi za diverzifikacijo in konsolidacijo na trgih sadja in zelenjave, ter informiranje o zdravstvenih koristih uživanja sadja in zelenjave; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(n)

promocija in obveščanje, vključno z ukrepi in dejavnostmi za diverzifikacijo in konsolidacijo na trgih sadja in zelenjave, ter informiranje o zdravstvenih koristih uživanja sadja in zelenjave;

| (n) | promocija in obveščanje, vključno z ukrepi in dejavnostmi za diverzifikacijo in konsolidacijo na trgih sadja in zelenjave,
  iskanje novih tržnih možnosti
  ter informiranje o zdravstvenih koristih uživanja sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

(n)

promocija in obveščanje, vključno z ukrepi in dejavnostmi za diverzifikacijo in konsolidacijo na trgih sadja in zelenjave,
  iskanje novih tržnih možnosti
  ter informiranje o zdravstvenih koristih uživanja sadja in zelenjave;

iskanje novih tržnih možnosti

Sprememba 280

Sprememba 280

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka o

Člen 43 – odstavek 1 – točka o

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (o) | storitve svetovanja in tehnična pomoč,
  zlasti
  glede trajnostnih tehnik varstva pred škodljivci, trajnostne rabe pesticidov
  ter
  prilagajanja podnebnim spremembam in njihovi blažitvi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(o)

storitve svetovanja in tehnična pomoč,
  zlasti
  glede trajnostnih tehnik varstva pred škodljivci, trajnostne rabe pesticidov
  ter
  prilagajanja podnebnim spremembam in njihovi blažitvi;

zlasti

ter

| (o) | storitve svetovanja in tehnična pomoč,
  tudi
  glede trajnostnih tehnik varstva pred škodljivci, trajnostne rabe
  in zmanjšanja uporabe
  pesticidov
  , integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi,
  prilagajanja podnebnim spremembam in njihovi blažitvi
  , agroekoloških praks, izboljšanja kakovosti proizvodov in tržnih pogojev, kot tudi pogojev v zvezi s pogajanji ter uporabe fitosanitarnih protokolov za izvoz v tretje države
  ; |
| --- | --- |

(o)

storitve svetovanja in tehnična pomoč,
  tudi
  glede trajnostnih tehnik varstva pred škodljivci, trajnostne rabe
  in zmanjšanja uporabe
  pesticidov
  , integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi,
  prilagajanja podnebnim spremembam in njihovi blažitvi
  , agroekoloških praks, izboljšanja kakovosti proizvodov in tržnih pogojev, kot tudi pogojev v zvezi s pogajanji ter uporabe fitosanitarnih protokolov za izvoz v tretje države
  ;

tudi

in zmanjšanja uporabe

, integriranega varstva rastlin pred škodljivimi organizmi,

, agroekoloških praks, izboljšanja kakovosti proizvodov in tržnih pogojev, kot tudi pogojev v zvezi s pogajanji ter uporabe fitosanitarnih protokolov za izvoz v tretje države

Sprememba 281

Sprememba 281

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka p

Člen 43 – odstavek 1 – točka p

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (p) | usposabljanje in izmenjava dobrih praks,
  zlasti
  glede trajnostnih tehnik varstva pred škodljivci, trajnostne rabe pesticidov ter prispevanja k prilagajanju podnebnim spremembam in njihovi blažitvi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(p)

usposabljanje in izmenjava dobrih praks,
  zlasti
  glede trajnostnih tehnik varstva pred škodljivci, trajnostne rabe pesticidov ter prispevanja k prilagajanju podnebnim spremembam in njihovi blažitvi.

zlasti

| (p) | usposabljanje in izmenjava dobrih praks,
  tudi
  glede trajnostnih tehnik varstva pred škodljivci,
  alternativ pesticidom,
  trajnostne rabe
  in zmanjšanja uporabe
  pesticidov ter prispevanja k prilagajanju podnebnim spremembam in njihovi blažitvi; |
| --- | --- |

(p)

usposabljanje in izmenjava dobrih praks,
  tudi
  glede trajnostnih tehnik varstva pred škodljivci,
  alternativ pesticidom,
  trajnostne rabe
  in zmanjšanja uporabe
  pesticidov ter prispevanja k prilagajanju podnebnim spremembam in njihovi blažitvi;

tudi

alternativ pesticidom,

in zmanjšanja uporabe

Sprememba 282

Sprememba 282

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka p a (novo)

Člen 43 – odstavek 1 – točka p a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (pa) | ukrepi za izboljšanje kakovosti s pomočjo inovacij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(pa)

(pa)

ukrepi za izboljšanje kakovosti s pomočjo inovacij;

ukrepi za izboljšanje kakovosti s pomočjo inovacij;

Sprememba 283

Sprememba 283

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 1 – točka p b (novo)

Člen 43 – odstavek 1 – točka p b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (pb) | vzpostavljanje sistemov sledljivosti/potrjevanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(pb)

(pb)

vzpostavljanje sistemov sledljivosti/potrjevanja.

vzpostavljanje sistemov sledljivosti/potrjevanja.

Sprememba 284

Sprememba 284

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 2 – točka b

Člen 43 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki omogočajo učinkovitejše upravljanje količin, danih na trg; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki omogočajo učinkovitejše upravljanje količin, danih na trg;

| (b) | naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki omogočajo učinkovitejše upravljanje količin, danih na trg
  , vključno s skupnim skladiščenjem
  ; |
| --- | --- |

(b)

naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki omogočajo učinkovitejše upravljanje količin, danih na trg
  , vključno s skupnim skladiščenjem
  ;

, vključno s skupnim skladiščenjem

Sprememba 285

Sprememba 285

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 2 – točka d

Člen 43 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | umik s trga za brezplačno razdelitev ali druge namene; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

umik s trga za brezplačno razdelitev ali druge namene;

| (d) | umik s trga za brezplačno razdelitev
  , vključno s stroški predelave umaknjenega proizvoda pred oddajo za brezplačno razdelitev,
  ali druge namene; |
| --- | --- |

(d)

umik s trga za brezplačno razdelitev
  , vključno s stroški predelave umaknjenega proizvoda pred oddajo za brezplačno razdelitev,
  ali druge namene;

, vključno s stroški predelave umaknjenega proizvoda pred oddajo za brezplačno razdelitev,

Sprememba 286

Sprememba 286

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 2 – točka g

Člen 43 – odstavek 2 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | zavarovanje letine, ki prispeva k varovanju prihodkov pridelovalcev, kadar imajo izgube zaradi naravnih nesreč, neugodnih vremenskih dogodkov, bolezni ali napadov škodljivcev, ter hkrati zagotovitev, da upravičenci sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje tveganj; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

zavarovanje letine, ki prispeva k varovanju prihodkov pridelovalcev, kadar imajo izgube zaradi naravnih nesreč, neugodnih vremenskih dogodkov, bolezni ali napadov škodljivcev, ter hkrati zagotovitev, da upravičenci sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje tveganj;

| (g) | zavarovanje letine,
  vključno z indeksiranimi zavarovalnimi shemami za izmerljiva tveganja,
  ki prispeva k varovanju prihodkov pridelovalcev, kadar imajo izgube zaradi naravnih nesreč, neugodnih vremenskih dogodkov, bolezni ali napadov škodljivcev, ter hkrati zagotovitev, da upravičenci sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje tveganj; |
| --- | --- |

(g)

zavarovanje letine,
  vključno z indeksiranimi zavarovalnimi shemami za izmerljiva tveganja,
  ki prispeva k varovanju prihodkov pridelovalcev, kadar imajo izgube zaradi naravnih nesreč, neugodnih vremenskih dogodkov, bolezni ali napadov škodljivcev, ter hkrati zagotovitev, da upravičenci sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje tveganj;

vključno z indeksiranimi zavarovalnimi shemami za izmerljiva tveganja,

Sprememba 287

Sprememba 287

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 2 – točka h

Člen 43 – odstavek 2 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | mentoriranje drugih organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev, priznanih na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013, ali posameznih proizvajalcev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

mentoriranje drugih organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev, priznanih na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013, ali posameznih proizvajalcev;

| (h) | strokovna izmenjava in/ali
  mentoriranje drugih organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev, priznanih na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013, ali posameznih proizvajalcev; |
| --- | --- |

(h)

strokovna izmenjava in/ali
  mentoriranje drugih organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev, priznanih na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013, ali posameznih proizvajalcev;

strokovna izmenjava in/ali

Sprememba 288

Sprememba 288

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 2 – točka h a (novo)

Člen 43 – odstavek 2 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | promocija proizvodov in obveščanje o zdravstvenih koristih uživanja sadja in zelenjave kot odziv na tržne krize; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ha)

(ha)

promocija proizvodov in obveščanje o zdravstvenih koristih uživanja sadja in zelenjave kot odziv na tržne krize;

promocija proizvodov in obveščanje o zdravstvenih koristih uživanja sadja in zelenjave kot odziv na tržne krize;

Sprememba 289

Sprememba 289

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 2 – točka i

Člen 43 – odstavek 2 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | izvajanje in upravljanje
  fitosanitarnih
  protokolov
  tretjih držav na ozemlju Unije, da se
  olajša dostop
  do trgov tretjih držav; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

izvajanje in upravljanje
  fitosanitarnih
  protokolov
  tretjih držav na ozemlju Unije, da se
  olajša dostop
  do trgov tretjih držav;

izvajanje in upravljanje

protokolov

olajša dostop

| (i) | pogajanje o
  fitosanitarnih
  protokolih
  tretjih držav
  ter njihovo izvajanje in upravljanje
  na ozemlju Unije, da se
  omogoči dostop
  do trgov tretjih držav
  , vključno s študijami trgov
  ; |
| --- | --- |

(i)

pogajanje o
  fitosanitarnih
  protokolih
  tretjih držav
  ter njihovo izvajanje in upravljanje
  na ozemlju Unije, da se
  omogoči dostop
  do trgov tretjih držav
  , vključno s študijami trgov
  ;

pogajanje o

protokolih

ter njihovo izvajanje in upravljanje

omogoči dostop

, vključno s študijami trgov

Sprememba 290

Sprememba 290

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 2 – točka i a (novo)

Člen 43 – odstavek 2 – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | preprečevanje in obvladovanje fitosanitarnih kriz; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

preprečevanje in obvladovanje fitosanitarnih kriz;

preprečevanje in obvladovanje fitosanitarnih kriz;

Sprememba 291

Sprememba 291

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 2 – točka k

Člen 43 – odstavek 2 – točka k

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (k) | storitve svetovanja in tehnična pomoč,
  zlasti
  glede trajnostnih tehnik varstva pred škodljivci
  in
  trajnostne rabe pesticidov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(k)

storitve svetovanja in tehnična pomoč,
  zlasti
  glede trajnostnih tehnik varstva pred škodljivci
  in
  trajnostne rabe pesticidov.

zlasti

in

| (k) | storitve svetovanja in tehnična pomoč,
  tudi
  glede trajnostnih tehnik varstva pred škodljivci
  , kot je integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi, ter
  trajnostne rabe
  in zmanjšanja uporabe
  pesticidov; |
| --- | --- |

(k)

storitve svetovanja in tehnična pomoč,
  tudi
  glede trajnostnih tehnik varstva pred škodljivci
  , kot je integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi, ter
  trajnostne rabe
  in zmanjšanja uporabe
  pesticidov;

tudi

, kot je integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi, ter

in zmanjšanja uporabe

Sprememba 292

Sprememba 292

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 2 – točka k a (novo)

Člen 43 – odstavek 2 – točka k a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ka) | ukrepi za usposabljanje in izmenjavo dobrih praks. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ka)

(ka)

ukrepi za usposabljanje in izmenjavo dobrih praks.

ukrepi za usposabljanje in izmenjavo dobrih praks.

Sprememba 293

Sprememba 293

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 2

Člen 44 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Operativni programi trajajo najmanj tri in največ sedem let. Prizadevajo si uresničiti cilje iz točk (d) in (e) člena 42 ter vsaj dva druga cilja iz navedenega člena. | 2.   Operativni programi trajajo najmanj tri in največ sedem let. Prizadevajo si uresničiti cilje iz točk (
  b), (
  d) in (e) člena 42 ter vsaj dva druga cilja iz navedenega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Operativni programi trajajo najmanj tri in največ sedem let. Prizadevajo si uresničiti cilje iz točk (d) in (e) člena 42 ter vsaj dva druga cilja iz navedenega člena.

2.   Operativni programi trajajo najmanj tri in največ sedem let. Prizadevajo si uresničiti cilje iz točk (
  b), (
  d) in (e) člena 42 ter vsaj dva druga cilja iz navedenega člena.

Sprememba 294

Sprememba 294

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 5 a (novo)

Člen 44 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Operativni programi združenj organizacij proizvajalcev so lahko delni ali popolni operativni programi. Popolni operativni programi izpolnjujejo enaka pravila in pogoje upravljanja kot operativni programi organizacij proizvajalcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Operativni programi združenj organizacij proizvajalcev so lahko delni ali popolni operativni programi. Popolni operativni programi izpolnjujejo enaka pravila in pogoje upravljanja kot operativni programi organizacij proizvajalcev.

Sprememba 295

Sprememba 295

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 6 – pododstavek 1

Člen 44 – odstavek 6 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Operativni programi združenj organizacij proizvajalcev ne zajemajo istih
  intervencij
  kot operativni programi organizacij članic. Države članice preučijo operativne programe združenj organizacij proizvajalcev skupaj z operativnimi programi organizacij članic. | Operativni programi združenj organizacij proizvajalcev ne zajemajo istih
  operacij
  kot operativni programi organizacij članic. Države članice preučijo operativne programe združenj organizacij proizvajalcev skupaj z operativnimi programi organizacij članic.
  Združenja organizacij proizvajalcev lahko predložijo delne operativne programe, sestavljene iz ukrepov, ki so jih organizacije članice opredelile v svojih operativnih programih, a jih niso izvedle. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Operativni programi združenj organizacij proizvajalcev ne zajemajo istih
  intervencij
  kot operativni programi organizacij članic. Države članice preučijo operativne programe združenj organizacij proizvajalcev skupaj z operativnimi programi organizacij članic.

intervencij

Operativni programi združenj organizacij proizvajalcev ne zajemajo istih
  operacij
  kot operativni programi organizacij članic. Države članice preučijo operativne programe združenj organizacij proizvajalcev skupaj z operativnimi programi organizacij članic.
  Združenja organizacij proizvajalcev lahko predložijo delne operativne programe, sestavljene iz ukrepov, ki so jih organizacije članice opredelile v svojih operativnih programih, a jih niso izvedle.

operacij

Združenja organizacij proizvajalcev lahko predložijo delne operativne programe, sestavljene iz ukrepov, ki so jih organizacije članice opredelile v svojih operativnih programih, a jih niso izvedle.

Sprememba 296

Sprememba 296

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 6 – pododstavek 2 – točka a

Člen 44 – odstavek 6 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | se
  intervencije
  na podlagi operativnih programov združenja organizacij proizvajalcev v celoti financirajo s prispevki teh organizacij članic združenja in da so taka sredstva pridobljena iz operativnih skladov teh organizacij članic; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

se
  intervencije
  na podlagi operativnih programov združenja organizacij proizvajalcev v celoti financirajo s prispevki teh organizacij članic združenja in da so taka sredstva pridobljena iz operativnih skladov teh organizacij članic;

intervencije

| (a) | se
  operacije
  na podlagi operativnih programov združenja organizacij proizvajalcev v celoti financirajo s prispevki teh organizacij članic združenja in da so taka sredstva pridobljena iz operativnih skladov teh organizacij članic; |
| --- | --- |

(a)

se
  operacije
  na podlagi operativnih programov združenja organizacij proizvajalcev v celoti financirajo s prispevki teh organizacij članic združenja in da so taka sredstva pridobljena iz operativnih skladov teh organizacij članic;

operacije

Sprememba 298

Sprememba 298

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 7 – točka a a (novo)

Člen 44 – odstavek 7 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | operativni programi zajemajo tri ali več ukrepov, ki so povezani s cilji iz točk (d) in (e) člena 42; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

operativni programi zajemajo tri ali več ukrepov, ki so povezani s cilji iz točk (d) in (e) člena 42;

operativni programi zajemajo tri ali več ukrepov, ki so povezani s cilji iz točk (d) in (e) člena 42;

Sprememba 300

Sprememba 300

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 7 a (novo)

Člen 44 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Operativni programi, odobreni pred ... [datum začetka veljavnosti te uredbe], se do svojega zaključka izvajajo v skladu s predpisi, po katerih so bili odobreni, razen če se združenje proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev prostovoljno odloči za uporabo te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7a.
     
  Operativni programi, odobreni pred ... [datum začetka veljavnosti te uredbe], se do svojega zaključka izvajajo v skladu s predpisi, po katerih so bili odobreni, razen če se združenje proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev prostovoljno odloči za uporabo te uredbe.

Sprememba 301

Sprememba 301

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 – točka a

Člen 45 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | finančnih prispevkov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

finančnih prispevkov:

finančnih prispevkov:

črtano

črtano

| | (i) | članov organizacije proizvajalcev in/ali same organizacije proizvajalcev; ali |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

članov organizacije proizvajalcev in/ali same organizacije proizvajalcev; ali

članov organizacije proizvajalcev in/ali same organizacije proizvajalcev; ali

| (ii) | združenj organizacij proizvajalcev prek članov teh združenj; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

združenj organizacij proizvajalcev prek članov teh združenj;

združenj organizacij proizvajalcev prek članov teh združenj;

Sprememba 302

Sprememba 302

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 45 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave in/ali njihova združenja lahko ustanovijo operativni sklad. Sklad se financira iz: | 1.   Organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave in/ali njihova združenja lahko ustanovijo operativni sklad
  izključno za financiranje operativnih programov, ki jih odobrijo države članice
  . Sklad se financira
  s prispevki same organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev in/ali njenih partnerjev ter finančno pomočjo
  iz
  člena 46. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave in/ali njihova združenja lahko ustanovijo operativni sklad. Sklad se financira iz:

1.   Organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave in/ali njihova združenja lahko ustanovijo operativni sklad
  izključno za financiranje operativnih programov, ki jih odobrijo države članice
  . Sklad se financira
  s prispevki same organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev in/ali njenih partnerjev ter finančno pomočjo
  iz
  člena 46.

Sprememba 303

Sprememba 303

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 46 – odstavek 2 – točka b

Člen 46 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | 4,5  % vrednosti tržne proizvodnje vsakega združenja organizacij proizvajalcev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

4,5  % vrednosti tržne proizvodnje vsakega združenja organizacij proizvajalcev;

| (b) | 4,5  % vrednosti tržne proizvodnje vsakega združenja organizacij proizvajalcev
  ter |
| --- | --- |

(b)

4,5  % vrednosti tržne proizvodnje vsakega združenja organizacij proizvajalcev
  ter

ter

Sprememba 304

Sprememba 304

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 46 – odstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 46 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | 5 % vrednosti tržne proizvodnje:








  — | za organizacije proizvajalcev, katerih tržna proizvodnja in število članov je v letu predložitve operativnega programa 25 % višja od povprečne tržne proizvodnje in povprečnega števila včlanjenih proizvajalcev, registriranih v času prejšnjega operativnega programa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

5 % vrednosti tržne proizvodnje:

5 % vrednosti tržne proizvodnje:

—

za organizacije proizvajalcev, katerih tržna proizvodnja in število članov je v letu predložitve operativnega programa 25 % višja od povprečne tržne proizvodnje in povprečnega števila včlanjenih proizvajalcev, registriranih v času prejšnjega operativnega programa;

za organizacije proizvajalcev, katerih tržna proizvodnja in število članov je v letu predložitve operativnega programa 25 % višja od povprečne tržne proizvodnje in povprečnega števila včlanjenih proizvajalcev, registriranih v času prejšnjega operativnega programa;

| — | za prvi operativni program organizacije proizvajalcev, ki je nastala z združitvijo; |
| --- | --- |

—

za prvi operativni program organizacije proizvajalcev, ki je nastala z združitvijo;

za prvi operativni program organizacije proizvajalcev, ki je nastala z združitvijo;

| — | za vsako nadnacionalno organizacijo proizvajalcev ali nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev. |
| --- | --- |

—

za vsako nadnacionalno organizacijo proizvajalcev ali nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev.

za vsako nadnacionalno organizacijo proizvajalcev ali nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev.

Sprememba 305

Sprememba 305

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 46 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka c

Člen 46 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | 5 % vrednosti tržne proizvodnje vsake nadnacionalne organizacije proizvajalcev ali vsakega nadnacionalnega združenja organizacij proizvajalcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

(c)

5 % vrednosti tržne proizvodnje vsake nadnacionalne organizacije proizvajalcev ali vsakega nadnacionalnega združenja organizacij proizvajalcev.

5 % vrednosti tržne proizvodnje vsake nadnacionalne organizacije proizvajalcev ali vsakega nadnacionalnega združenja organizacij proizvajalcev.

črtano

črtano

Sprememba 306

Sprememba 306

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 46 – odstavek 2 – pododstavek 2 – uvodni del

Člen 46 – odstavek 2 – pododstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Z odstopanjem od prvega pododstavka se finančna pomoč Unije lahko poveča,
  kot sledi: | Z odstopanjem od prvega pododstavka se finančna pomoč Unije
  , opredeljena v točkah (a), (b) in (ba),
  lahko poveča
  za
  0,5


  % vrednosti tržne proizvodnje, če se ta odstotek uporabi izključno za eno ali več intervencij, povezanih s cilji iz točk (c), (d), (e), (g), (h) in (i) člena 42; |
| (a) | v primeru organizacij proizvajalcev se odstotek lahko poveča na 4,6  % vrednosti tržne proizvodnje, če se znesek, ki presega 4,1  % vrednosti tržne proizvodnje, uporabi izključno za eno ali več intervencij, povezanih s cilji iz točk (c), (d), (e), (g), (h) in (i) člena 42; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Z odstopanjem od prvega pododstavka se finančna pomoč Unije lahko poveča,
  kot sledi:

kot sledi:

Z odstopanjem od prvega pododstavka se finančna pomoč Unije
  , opredeljena v točkah (a), (b) in (ba),
  lahko poveča
  za
  0,5

, opredeljena v točkah (a), (b) in (ba),

za

% vrednosti tržne proizvodnje, če se ta odstotek uporabi izključno za eno ali več intervencij, povezanih s cilji iz točk (c), (d), (e), (g), (h) in (i) člena 42;

% vrednosti tržne proizvodnje, če se ta odstotek uporabi izključno za eno ali več intervencij, povezanih s cilji iz točk (c), (d), (e), (g), (h) in (i) člena 42;

(a)

(a)

v primeru organizacij proizvajalcev se odstotek lahko poveča na 4,6  % vrednosti tržne proizvodnje, če se znesek, ki presega 4,1  % vrednosti tržne proizvodnje, uporabi izključno za eno ali več intervencij, povezanih s cilji iz točk (c), (d), (e), (g), (h) in (i) člena 42;

v primeru organizacij proizvajalcev se odstotek lahko poveča na 4,6  % vrednosti tržne proizvodnje, če se znesek, ki presega 4,1  % vrednosti tržne proizvodnje, uporabi izključno za eno ali več intervencij, povezanih s cilji iz točk (c), (d), (e), (g), (h) in (i) člena 42;

| (b) | v primeru združenj organizacij proizvajalcev se odstotek lahko poveča na 5 % vrednosti tržne proizvodnje, če se znesek, ki presega 4,5  % vrednosti tržne proizvodnje, uporabi izključno za eno ali več intervencij, povezanih s cilji iz točk (c), (d), (e), (g), (h) in (i) člena 42, ki jih združenje organizacij proizvajalcev izvaja v imenu svojih članov; |
| --- | --- |

(b)

(b)

v primeru združenj organizacij proizvajalcev se odstotek lahko poveča na 5 % vrednosti tržne proizvodnje, če se znesek, ki presega 4,5  % vrednosti tržne proizvodnje, uporabi izključno za eno ali več intervencij, povezanih s cilji iz točk (c), (d), (e), (g), (h) in (i) člena 42, ki jih združenje organizacij proizvajalcev izvaja v imenu svojih članov;

v primeru združenj organizacij proizvajalcev se odstotek lahko poveča na 5 % vrednosti tržne proizvodnje, če se znesek, ki presega 4,5  % vrednosti tržne proizvodnje, uporabi izključno za eno ali več intervencij, povezanih s cilji iz točk (c), (d), (e), (g), (h) in (i) člena 42, ki jih združenje organizacij proizvajalcev izvaja v imenu svojih članov;

| (c) | v primeru nadnacionalnih organizacij proizvajalcev ali nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev se odstotek lahko poveča na 5,5  % vrednosti tržne proizvodnje, če se znesek, ki presega 5 % vrednosti tržne proizvodnje, uporabi izključno za eno ali več intervencij, povezanih s cilji iz točk (c), (d), (e), (g), (h) in (i) člena 42, ki jih nadnacionalna organizacija proizvajalcev ali nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev izvaja v imenu svojih članov. |
| --- | --- |

(c)

(c)

v primeru nadnacionalnih organizacij proizvajalcev ali nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev se odstotek lahko poveča na 5,5  % vrednosti tržne proizvodnje, če se znesek, ki presega 5 % vrednosti tržne proizvodnje, uporabi izključno za eno ali več intervencij, povezanih s cilji iz točk (c), (d), (e), (g), (h) in (i) člena 42, ki jih nadnacionalna organizacija proizvajalcev ali nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev izvaja v imenu svojih članov.

v primeru nadnacionalnih organizacij proizvajalcev ali nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev se odstotek lahko poveča na 5,5  % vrednosti tržne proizvodnje, če se znesek, ki presega 5 % vrednosti tržne proizvodnje, uporabi izključno za eno ali več intervencij, povezanih s cilji iz točk (c), (d), (e), (g), (h) in (i) člena 42, ki jih nadnacionalna organizacija proizvajalcev ali nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev izvaja v imenu svojih članov.

Sprememba 307

Sprememba 307

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 46 – odstavek 3 – točka a

Člen 46 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | organizacije proizvajalcev, ki delujejo v različnih državah članicah, izvajajo intervencije, ki so povezane s cilji iz točk (b) in (e) člena 42, na nadnacionalni ravni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

organizacije proizvajalcev, ki delujejo v različnih državah članicah, izvajajo intervencije, ki so povezane s cilji iz točk (b) in (e) člena 42, na nadnacionalni ravni;

| (a) | organizacije proizvajalcev
  in združenja organizacij proizvajalcev
  , ki delujejo v različnih državah članicah, izvajajo intervencije, ki so povezane s cilji iz točk (b) in (e) člena 42, na nadnacionalni ravni; |
| --- | --- |

(a)

organizacije proizvajalcev
  in združenja organizacij proizvajalcev
  , ki delujejo v različnih državah članicah, izvajajo intervencije, ki so povezane s cilji iz točk (b) in (e) člena 42, na nadnacionalni ravni;

in združenja organizacij proizvajalcev

Sprememba 308

Sprememba 308

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 46 – odstavek 3 – točka d

Člen 46 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | operativni program prvič izvaja združenje organizacij proizvajalcev,
  priznano
  na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

operativni program prvič izvaja združenje organizacij proizvajalcev,
  priznano
  na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013;

priznano

| (d) | operativni program prvič izvaja
  organizacija proizvajalcev ali
  združenje organizacij proizvajalcev,
  ki delujejo v eni državi članici, ali združenje organizacij proizvajalcev, ki delujejo v različnih državah članicah, priznani
  na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- |

(d)

operativni program prvič izvaja
  organizacija proizvajalcev ali
  združenje organizacij proizvajalcev,
  ki delujejo v eni državi članici, ali združenje organizacij proizvajalcev, ki delujejo v različnih državah članicah, priznani
  na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013;

organizacija proizvajalcev ali

ki delujejo v eni državi članici, ali združenje organizacij proizvajalcev, ki delujejo v različnih državah članicah, priznani

Sprememba 309

Sprememba 309

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 46 – odstavek 3 – točka f a (novo)

Člen 46 – odstavek 3 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | organizacije proizvajalcev delujejo na gorskih območjih in v otoških regijah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

organizacije proizvajalcev delujejo na gorskih območjih in v otoških regijah;

organizacije proizvajalcev delujejo na gorskih območjih in v otoških regijah;

Sprememba 310

Sprememba 310

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 47 – odstavek 1

Člen 47 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko v regijah, v katerih je stopnja organiziranosti proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave znatno pod povprečjem Unije, organizacijam proizvajalcev, priznanim na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013, odobrijo nacionalno finančno pomoč v višini največ 80 % finančnih prispevkov iz točke (a) člena 45(1) in do 10 % vrednosti tržne proizvodnje vsake take organizacije proizvajalcev. Nacionalna finančna pomoč dopolnjuje operativni sklad. | 1.   Države članice lahko v regijah, v katerih je stopnja organiziranosti proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave znatno pod povprečjem Unije,
  ter v otoških regijah, vključno z najbolj oddaljenimi regijami,
  organizacijam proizvajalcev, priznanim na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013, odobrijo nacionalno finančno pomoč v višini največ 80 % finančnih prispevkov iz točke (a) člena 45(1) in do 10 % vrednosti tržne proizvodnje vsake take organizacije proizvajalcev. Nacionalna finančna pomoč dopolnjuje operativni sklad. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice lahko v regijah, v katerih je stopnja organiziranosti proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave znatno pod povprečjem Unije, organizacijam proizvajalcev, priznanim na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013, odobrijo nacionalno finančno pomoč v višini največ 80 % finančnih prispevkov iz točke (a) člena 45(1) in do 10 % vrednosti tržne proizvodnje vsake take organizacije proizvajalcev. Nacionalna finančna pomoč dopolnjuje operativni sklad.

1.   Države članice lahko v regijah, v katerih je stopnja organiziranosti proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave znatno pod povprečjem Unije,
  ter v otoških regijah, vključno z najbolj oddaljenimi regijami,
  organizacijam proizvajalcev, priznanim na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013, odobrijo nacionalno finančno pomoč v višini največ 80 % finančnih prispevkov iz točke (a) člena 45(1) in do 10 % vrednosti tržne proizvodnje vsake take organizacije proizvajalcev. Nacionalna finančna pomoč dopolnjuje operativni sklad.

Sprememba 311

Sprememba 311

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 1

Člen 48 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice si v čebelarskem sektorju prizadevajo uresničiti
  najmanj enega od specifičnih ciljev
  iz člena 6(1). | Države članice si v čebelarskem sektorju prizadevajo uresničiti
  ustrezne specifične cilje
  iz člena 6(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice si v čebelarskem sektorju prizadevajo uresničiti
  najmanj enega od specifičnih ciljev
  iz člena 6(1).

najmanj enega od specifičnih ciljev

Države članice si v čebelarskem sektorju prizadevajo uresničiti
  ustrezne specifične cilje
  iz člena 6(1).

ustrezne specifične cilje

Sprememba 312

Sprememba 312

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 49 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice v svojih strateških načrtih SKP
  za vsak specifični cilj iz člena 6(1)
  izberejo eno ali več naslednjih vrst intervencij v čebelarskem sektorju: | 1.   Države članice v svojih strateških načrtih SKP izberejo eno ali več naslednjih vrst intervencij v čebelarskem sektorju: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice v svojih strateških načrtih SKP
  za vsak specifični cilj iz člena 6(1)
  izberejo eno ali več naslednjih vrst intervencij v čebelarskem sektorju:

1.   Države članice v svojih strateških načrtih SKP izberejo eno ali več naslednjih vrst intervencij v čebelarskem sektorju:

Sprememba 313

Sprememba 313

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka a

Člen 49 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | tehnična pomoč čebelarjem in organizacijam čebelarjev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

tehnična pomoč čebelarjem in organizacijam čebelarjev;

| (a) | tehnična pomoč čebelarjem in organizacijam čebelarjev
  , vključno s spodbujanjem dobrih praks, informiranjem in obveščanjem javnosti ter osnovnim in nadaljnjim izobraževanjem in usposabljanjem
  ; |
| --- | --- |

(a)

tehnična pomoč čebelarjem in organizacijam čebelarjev
  , vključno s spodbujanjem dobrih praks, informiranjem in obveščanjem javnosti ter osnovnim in nadaljnjim izobraževanjem in usposabljanjem
  ;

, vključno s spodbujanjem dobrih praks, informiranjem in obveščanjem javnosti ter osnovnim in nadaljnjim izobraževanjem in usposabljanjem

Sprememba 314

Sprememba 314

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka b

Člen 49 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ukrepi za zatiranje škodljivcev in bolezni čebel, zlasti varoze; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ukrepi za zatiranje škodljivcev in bolezni čebel, zlasti varoze;

| (b) | ukrepi za zatiranje
  in preprečevanje
  škodljivcev in bolezni čebel, zlasti varoze
  , ter za povečanje odpornosti na epidemije
  ; |
| --- | --- |

(b)

ukrepi za zatiranje
  in preprečevanje
  škodljivcev in bolezni čebel, zlasti varoze
  , ter za povečanje odpornosti na epidemije
  ;

in preprečevanje

, ter za povečanje odpornosti na epidemije

Sprememba 315

Sprememba 315

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 49 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | vzpostavljanje in/ali razvoj nacionalnih mrež za zdravje čebel; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

vzpostavljanje in/ali razvoj nacionalnih mrež za zdravje čebel;

vzpostavljanje in/ali razvoj nacionalnih mrež za zdravje čebel;

Sprememba 316

Sprememba 316

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka d

Člen 49 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | ukrepi za podporo laboratorijem pri analizi čebelarskih proizvodov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

ukrepi za podporo laboratorijem pri analizi čebelarskih proizvodov;

| (d) | ukrepi za podporo
  nacionalnim, regionalnim ali lokalnim
  laboratorijem pri analizi čebelarskih proizvodov
  , izgub čebel ali zmanjšanja produktivnosti ter snovi, ki bi lahko bile strupene za čebele
  ; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi za podporo
  nacionalnim, regionalnim ali lokalnim
  laboratorijem pri analizi čebelarskih proizvodov
  , izgub čebel ali zmanjšanja produktivnosti ter snovi, ki bi lahko bile strupene za čebele
  ;

nacionalnim, regionalnim ali lokalnim

, izgub čebel ali zmanjšanja produktivnosti ter snovi, ki bi lahko bile strupene za čebele

Sprememba 317

Sprememba 317

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka e

Člen 49 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | obnovitev čebeljih panjev v Uniji
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

obnovitev čebeljih panjev v Uniji
  ;

obnovitev čebeljih panjev v Uniji

| (e) | ukrepi za ohranjanje ali povečanje obstoječih populacij čebel
  ; |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za ohranjanje ali povečanje obstoječih populacij čebel
  ;

ukrepi za ohranjanje ali povečanje obstoječih populacij čebel

Sprememba 318

Sprememba 318

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka f

Člen 49 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | sodelovanje s specializiranimi organi za
  izvajanje
  programov raziskav na področju čebelarstva in čebelarskih proizvodov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

sodelovanje s specializiranimi organi za
  izvajanje
  programov raziskav na področju čebelarstva in čebelarskih proizvodov;

izvajanje

| (f) | sodelovanje s specializiranimi organi za
  uporabo
  programov raziskav
  in eksperimentalnih programov
  na področju čebelarstva in čebelarskih proizvodov; |
| --- | --- |

(f)

sodelovanje s specializiranimi organi za
  uporabo
  programov raziskav
  in eksperimentalnih programov
  na področju čebelarstva in čebelarskih proizvodov;

uporabo

in eksperimentalnih programov

Sprememba 319

Sprememba 319

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka h a (novo)

Člen 49 – odstavek 1 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ha)

(ha)

naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva;

naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva;

Sprememba 320

Sprememba 320

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka h b (novo)

Člen 49 – odstavek 1 – točka h b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (hb) | ukrepi za načrtovanje proizvodnje in prilagajanje ponudbe povpraševanju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(hb)

(hb)

ukrepi za načrtovanje proizvodnje in prilagajanje ponudbe povpraševanju;

ukrepi za načrtovanje proizvodnje in prilagajanje ponudbe povpraševanju;

Sprememba 321

Sprememba 321

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka h c (novo)

Člen 49 – odstavek 1 – točka h c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (hc) | ukrepi za preprečevanje neugodnih podnebnih razmer; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(hc)

(hc)

ukrepi za preprečevanje neugodnih podnebnih razmer;

ukrepi za preprečevanje neugodnih podnebnih razmer;

Sprememba 322

Sprememba 322

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka h d (novo)

Člen 49 – odstavek 1 – točka h d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (hd) | ukrepi za prilagajanje na podnebne spremembe in slabe vremenske razmere; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(hd)

(hd)

ukrepi za prilagajanje na podnebne spremembe in slabe vremenske razmere;

ukrepi za prilagajanje na podnebne spremembe in slabe vremenske razmere;

Sprememba 323

Sprememba 323

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka h e (novo)

Člen 49 – odstavek 1 – točka h e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (he) | ukrepi za spodbujanje sodelovanja med čebelarji in kmeti, zlasti z namenom zmanjšanja vpliva uporabe pesticidov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(he)

(he)

ukrepi za spodbujanje sodelovanja med čebelarji in kmeti, zlasti z namenom zmanjšanja vpliva uporabe pesticidov;

ukrepi za spodbujanje sodelovanja med čebelarji in kmeti, zlasti z namenom zmanjšanja vpliva uporabe pesticidov;

Sprememba 324

Sprememba 324

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka h f (novo)

Člen 49 – odstavek 1 – točka h f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (hf) | varčevanje z energijo, večja energetska učinkovitost in ekološko pakiranje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(hf)

(hf)

varčevanje z energijo, večja energetska učinkovitost in ekološko pakiranje;

varčevanje z energijo, večja energetska učinkovitost in ekološko pakiranje;

Sprememba 325

Sprememba 325

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka h g (novo)

Člen 49 – odstavek 1 – točka h g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (hg) | zmanjšanje nastajanja odpadkov ter izboljšanje uporabe stranskih proizvodov in odpadkov in ravnanja z njimi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(hg)

(hg)

zmanjšanje nastajanja odpadkov ter izboljšanje uporabe stranskih proizvodov in odpadkov in ravnanja z njimi;

zmanjšanje nastajanja odpadkov ter izboljšanje uporabe stranskih proizvodov in odpadkov in ravnanja z njimi;

Sprememba 326

Sprememba 326

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka h h (novo)

Člen 49 – odstavek 1 – točka h h (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (hh) | ukrepi za izboljšanje opraševanja z medonosnimi čebelami in njihovega sobivanja s prostoživečimi opraševalci, tudi z oblikovanjem in ohranjanjem ugodnih habitatov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(hh)

(hh)

ukrepi za izboljšanje opraševanja z medonosnimi čebelami in njihovega sobivanja s prostoživečimi opraševalci, tudi z oblikovanjem in ohranjanjem ugodnih habitatov;

ukrepi za izboljšanje opraševanja z medonosnimi čebelami in njihovega sobivanja s prostoživečimi opraševalci, tudi z oblikovanjem in ohranjanjem ugodnih habitatov;

Sprememba 327

Sprememba 327

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka h i (novo)

Člen 49 – odstavek 1 – točka h i (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (hi) | ukrepi za povečanje genske raznovrstnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(hi)

(hi)

ukrepi za povečanje genske raznovrstnosti;

Sprememba 328

Sprememba 328

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 1 – točka h j (novo)

Člen 49 – odstavek 1 – točka h j (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (hj) | ukrepi za podporo mladim ali novim čebelarjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(hj)

(hj)

ukrepi za podporo mladim ali novim čebelarjem.

Sprememba 329

Sprememba 329

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 4

Člen 49 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Finančna pomoč Unije za intervencije iz odstavka 2 znaša največ
  50
   % odhodkov. Preostali del odhodkov krijejo države članice. | 4.   Finančna pomoč Unije za intervencije iz odstavka 2 znaša največ
  75
   % odhodkov
  , z izjemo najbolj oddaljenih regij, kjer znaša največ 85 %
  . Preostali del odhodkov krijejo države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Finančna pomoč Unije za intervencije iz odstavka 2 znaša največ
  50
   % odhodkov. Preostali del odhodkov krijejo države članice.

4.   Finančna pomoč Unije za intervencije iz odstavka 2 znaša največ
  75
   % odhodkov
  , z izjemo najbolj oddaljenih regij, kjer znaša največ 85 %
  . Preostali del odhodkov krijejo države članice.

Sprememba 330

Sprememba 330

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 5

Člen 49 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Države članice se pri pripravi svojih strateških načrtov SKP posvetujejo s predstavniki organizacij na področju čebelarstva. | 5.   Države članice se pri pripravi svojih strateških načrtov SKP posvetujejo s predstavniki organizacij na področju čebelarstva
  in pristojnimi organi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Države članice se pri pripravi svojih strateških načrtov SKP posvetujejo s predstavniki organizacij na področju čebelarstva.

5.   Države članice se pri pripravi svojih strateških načrtov SKP posvetujejo s predstavniki organizacij na področju čebelarstva
  in pristojnimi organi
  .

Sprememba 331

Sprememba 331

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 6

Člen 49 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Države članice Komisiji vsako leto sporočijo število čebeljih panjev na svojem ozemlju. | 6.   Države članice Komisiji vsako leto sporočijo število čebeljih panjev
  in/ali čebeljih kolonij
  na svojem ozemlju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Države članice Komisiji vsako leto sporočijo število čebeljih panjev na svojem ozemlju.

6.   Države članice Komisiji vsako leto sporočijo število čebeljih panjev
  in/ali čebeljih kolonij
  na svojem ozemlju.

Sprememba 332

Sprememba 332

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 49 – odstavek 6 a (novo)

Člen 49 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Vse nacionalne programe, odobrene pred ... [datum začetka veljavnosti te uredbe], do datuma, predvidenega za njihov zaključek, ureja Uredba (EU) št. 1308/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a.
     
  Vse nacionalne programe, odobrene pred ... [datum začetka veljavnosti te uredbe], do datuma, predvidenega za njihov zaključek, ureja Uredba (EU) št. 1308/2013.

Sprememba 333

Sprememba 333

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 50 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe z zahtevami poleg zahtev iz tega oddelka o: | (Ne zadeva slovenske različice.) |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev te uredbe z zahtevami poleg zahtev iz tega oddelka o:

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 334

Sprememba 334

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 1 – točka a

Člen 50 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | obveznosti držav članic, da Komisiji vsako leto sporočijo število čebeljih panjev na svojem ozemlju v skladu s členom 49(6); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

obveznosti držav članic, da Komisiji vsako leto sporočijo število čebeljih panjev na svojem ozemlju v skladu s členom 49(6);

| (a) | obveznosti držav članic, da Komisiji vsako leto sporočijo število čebeljih panjev
  in/ali čebeljih kolonij
  na svojem ozemlju v skladu s členom 49(6); |
| --- | --- |

(a)

obveznosti držav članic, da Komisiji vsako leto sporočijo število čebeljih panjev
  in/ali čebeljih kolonij
  na svojem ozemlju v skladu s členom 49(6);

in/ali čebeljih kolonij

Sprememba 335

Sprememba 335

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 50 – odstavek 1 – točka b

Člen 50 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | opredelitvi čebeljega panja in metod za izračun števila čebeljih panjev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

opredelitvi čebeljega panja in metod za izračun števila čebeljih panjev;

| (b) | opredelitvi čebeljega panja in metod za izračun števila čebeljih panjev
  in kolonij
  ; |
| --- | --- |

(b)

opredelitvi čebeljega panja in metod za izračun števila čebeljih panjev
  in kolonij
  ;

in kolonij

Sprememba 336

Sprememba 336

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 51 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice si
  v vinskem sektorju prizadevajo uresničiti enega ali več naslednjih ciljev: | V skladu s členoma 5 in 6 o skupnih ciljih si države članice
  v vinskem sektorju prizadevajo uresničiti enega ali več naslednjih ciljev: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice si
  v vinskem sektorju prizadevajo uresničiti enega ali več naslednjih ciljev:

Države članice si

V skladu s členoma 5 in 6 o skupnih ciljih si države članice
  v vinskem sektorju prizadevajo uresničiti enega ali več naslednjih ciljev:

V skladu s členoma 5 in 6 o skupnih ciljih si države članice

Sprememba 337

Sprememba 337

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 1 – točka a

Člen 51 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | izboljšati
  konkurenčnost proizvajalcev vina Unije, vključno s prispevanjem k izboljšanju sistemov trajnostne proizvodnje
  in
  zmanjšanju vpliva vinskega sektorja
  Unije
  na okolje; ta cilj se nanaša na specifične cilje iz točk od
  (
  b
  )
  do
  (
  f
  ) in
  (h) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

izboljšati
  konkurenčnost proizvajalcev vina Unije, vključno s prispevanjem k izboljšanju sistemov trajnostne proizvodnje
  in
  zmanjšanju vpliva vinskega sektorja
  Unije
  na okolje; ta cilj se nanaša na specifične cilje iz točk od
  (
  b
  )
  do
  (
  f
  ) in
  (h) člena 6(1);

konkurenčnost proizvajalcev vina Unije, vključno s prispevanjem k izboljšanju sistemov trajnostne proizvodnje

zmanjšanju vpliva vinskega sektorja

na okolje; ta cilj se nanaša na specifične cilje iz točk od

b

do

f

(h) člena 6(1);

| (a) | izboljšati
  gospodarsko trajnost
  in
  konkurenčnost proizvajalcev vina
  Unije
  v skladu s točkami
  (
  a
  ), (
  b
  ) in člena 6(1); |
| --- | --- |

(a)

izboljšati
  gospodarsko trajnost
  in
  konkurenčnost proizvajalcev vina
  Unije
  v skladu s točkami
  (
  a
  ), (
  b
  ) in člena 6(1);

gospodarsko trajnost

konkurenčnost proizvajalcev vina

v skladu s točkami

a

b

Sprememba 338

Sprememba 338

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 51 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | prispevati k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, k izboljšanju sistemov trajnostne proizvodnje in zmanjšanju vpliva vinskega sektorja Unije na okolje, tudi s podporo vinogradnikom pri zmanjševanju uporabe vložkov in uvajanju bolj okolju prijaznih metod in postopkov gojenja, ter k ohranjanju raznolikosti tradicionalnih sort Unije; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

prispevati k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, k izboljšanju sistemov trajnostne proizvodnje in zmanjšanju vpliva vinskega sektorja Unije na okolje, tudi s podporo vinogradnikom pri zmanjševanju uporabe vložkov in uvajanju bolj okolju prijaznih metod in postopkov gojenja, ter k ohranjanju raznolikosti tradicionalnih sort Unije; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1);

prispevati k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, k izboljšanju sistemov trajnostne proizvodnje in zmanjšanju vpliva vinskega sektorja Unije na okolje, tudi s podporo vinogradnikom pri zmanjševanju uporabe vložkov in uvajanju bolj okolju prijaznih metod in postopkov gojenja, ter k ohranjanju raznolikosti tradicionalnih sort Unije; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1);

Spremembi 339 in 820 cp3

Spremembi 339 in 820 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 1 – točka b

Člen 51 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | izboljšati uspešnost vinskih podjetij Unije in njihovo prilagajanje povpraševanju na trgu ter povečati njihovo konkurenčnost glede proizvodnje in trženja proizvodov vinske trte, vključno s prihranki energije, splošno energijsko učinkovitostjo in trajnostnimi postopki; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk od (a) do (e), (g) in (h) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

izboljšati uspešnost vinskih podjetij Unije in njihovo prilagajanje povpraševanju na trgu ter povečati njihovo konkurenčnost glede proizvodnje in trženja proizvodov vinske trte, vključno s prihranki energije, splošno energijsko učinkovitostjo in trajnostnimi postopki; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk od (a) do (e), (g) in (h) člena 6(1);

| (b) | izboljšati uspešnost vinskih podjetij Unije in njihovo prilagajanje povpraševanju na trgu ter povečati njihovo
  dolgoročno
  konkurenčnost glede proizvodnje in trženja proizvodov vinske trte, vključno s prihranki energije, splošno energijsko učinkovitostjo in trajnostnimi postopki; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk od (a) do (e), (g) in (h) člena 6(1); |
| --- | --- |

(b)

izboljšati uspešnost vinskih podjetij Unije in njihovo prilagajanje povpraševanju na trgu ter povečati njihovo
  dolgoročno
  konkurenčnost glede proizvodnje in trženja proizvodov vinske trte, vključno s prihranki energije, splošno energijsko učinkovitostjo in trajnostnimi postopki; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk od (a) do (e), (g) in (h) člena 6(1);

dolgoročno

Sprememba 340

Sprememba 340

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 1 – točka c a (novo)

Člen 51 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | za izboljšanje koncentracije ponudbe za gospodarsko uspešnost in strukturiranje sektorja, v skladu s ciljem iz točke (b) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

za izboljšanje koncentracije ponudbe za gospodarsko uspešnost in strukturiranje sektorja, v skladu s ciljem iz točke (b) člena 6(1);

za izboljšanje koncentracije ponudbe za gospodarsko uspešnost in strukturiranje sektorja, v skladu s ciljem iz točke (b) člena 6(1);

Sprememba 341

Sprememba 341

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 1 – točka f

Člen 51 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | uporabiti stranske proizvode vinarstva v industrijske in energetske namene ob zagotavljanju kakovosti vina Unije in hkratnem varovanju okolja; ta cilj se nanaša na specifične cilje iz točk (d) in (e) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

uporabiti stranske proizvode vinarstva v industrijske in energetske namene ob zagotavljanju kakovosti vina Unije in hkratnem varovanju okolja; ta cilj se nanaša na specifične cilje iz točk (d) in (e) člena 6(1);

| (f) | uporabiti stranske proizvode
  in ostanke
  vinarstva v industrijske in energetske
  ali agronomske
  namene ob zagotavljanju kakovosti vina Unije in hkratnem varovanju okolja; ta cilj se nanaša na specifične cilje iz točk (d) in (e) člena 6(1); |
| --- | --- |

(f)

uporabiti stranske proizvode
  in ostanke
  vinarstva v industrijske in energetske
  ali agronomske
  namene ob zagotavljanju kakovosti vina Unije in hkratnem varovanju okolja; ta cilj se nanaša na specifične cilje iz točk (d) in (e) člena 6(1);

in ostanke

ali agronomske

Sprememba 342

Sprememba 342

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 1 – točka h

Člen 51 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | izboljšati konkurenčnost proizvodov vinske trte Unije v tretjih državah; ta cilj se nanaša na cilje iz točk (b) in (h) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

izboljšati konkurenčnost proizvodov vinske trte Unije v tretjih državah; ta cilj se nanaša na cilje iz točk (b) in (h) člena 6(1);

| (h) | izboljšati konkurenčnost proizvodov vinske trte Unije v tretjih državah
  , tudi z odpiranjem, diverzifikacijo in konsolidacijo trgov za vino
  ; ta cilj se nanaša na cilje iz točk (b) in (h) člena 6(1); |
| --- | --- |

(h)

izboljšati konkurenčnost proizvodov vinske trte Unije v tretjih državah
  , tudi z odpiranjem, diverzifikacijo in konsolidacijo trgov za vino
  ; ta cilj se nanaša na cilje iz točk (b) in (h) člena 6(1);

, tudi z odpiranjem, diverzifikacijo in konsolidacijo trgov za vino

Sprememba 343

Sprememba 343

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 1 – točka i a (novo)

Člen 51 – odstavek 1 – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | zagotoviti gospodarsko trajnost in dobičkonosnost vinogradništva na območjih z znatnimi naravnimi omejitvami ter strmih in manj razvitih območjih, v skladu s posebnimi cilji iz točk (a), (b) in (h) člena 6(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

zagotoviti gospodarsko trajnost in dobičkonosnost vinogradništva na območjih z znatnimi naravnimi omejitvami ter strmih in manj razvitih območjih, v skladu s posebnimi cilji iz točk (a), (b) in (h) člena 6(1).

zagotoviti gospodarsko trajnost in dobičkonosnost vinogradništva na območjih z znatnimi naravnimi omejitvami ter strmih in manj razvitih območjih, v skladu s posebnimi cilji iz točk (a), (b) in (h) člena 6(1).

Sprememba 820 cp7

Sprememba 820 cp7

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 51 – odstavek 1 – točka i b (novo)

Člen 51 – odstavek 1 – točka i b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ib) | prispevati k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; ta cilj se nanaša na specifične cilje iz točke (d) člena 6(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ib)

(ib)

prispevati k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; ta cilj se nanaša na specifične cilje iz točke (d) člena 6(1).

prispevati k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje; ta cilj se nanaša na specifične cilje iz točke (d) člena 6(1).

Spremembi 344 in 1122 cp1

Spremembi 344 in 1122 cp1

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka a

Člen 52 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov, tudi ponovna zasaditev vinogradov, kadar je to potrebno po obvezni izkrčitvi iz zdravstvenih ali fitosanitarnih razlogov po navodilu pristojnega organa države članice, ne pa tudi običajna obnova vinogradov s ponovno zasaditvijo iste zemljiške parcele z isto sorto vinske trte po istem sistemu gojenja vinske trte po koncu naravne življenjske dobe vinskih trt; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov, tudi ponovna zasaditev vinogradov, kadar je to potrebno po obvezni izkrčitvi iz zdravstvenih ali fitosanitarnih razlogov po navodilu pristojnega organa države članice, ne pa tudi običajna obnova vinogradov s ponovno zasaditvijo iste zemljiške parcele z isto sorto vinske trte po istem sistemu gojenja vinske trte po koncu naravne življenjske dobe vinskih trt;

| (a) | prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov, tudi ponovna zasaditev vinogradov, kadar je to potrebno po obvezni izkrčitvi iz zdravstvenih ali fitosanitarnih razlogov po navodilu pristojnega organa države članice
  ali po prostovoljni izkrčitvi nasadov zaradi prilagajanja podnebnim spremembam in povečanja genske raznovrstnosti
  , ne pa tudi običajna obnova vinogradov s ponovno zasaditvijo iste zemljiške parcele z isto sorto vinske trte po istem sistemu gojenja vinske trte po koncu naravne življenjske dobe vinskih trt; |
| --- | --- |

(a)

prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov, tudi ponovna zasaditev vinogradov, kadar je to potrebno po obvezni izkrčitvi iz zdravstvenih ali fitosanitarnih razlogov po navodilu pristojnega organa države članice
  ali po prostovoljni izkrčitvi nasadov zaradi prilagajanja podnebnim spremembam in povečanja genske raznovrstnosti
  , ne pa tudi običajna obnova vinogradov s ponovno zasaditvijo iste zemljiške parcele z isto sorto vinske trte po istem sistemu gojenja vinske trte po koncu naravne življenjske dobe vinskih trt;

ali po prostovoljni izkrčitvi nasadov zaradi prilagajanja podnebnim spremembam in povečanja genske raznovrstnosti

Spremembi 345 in 1122 cp2

Spremembi 345 in 1122 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka a a (novo)

Člen 52 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | sajenje trt na zemljiščih z dovoljenjem sistema za zasaditev vinske trte iz oddelka 1 poglavja 3 Uredbe (EU) št. 1308/2013 na tradicionalnih vinorodnih območjih, ki jim grozi izginotje in jih opredelijo države članice, kot ukrep za varstvo vinarske raznolikosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

sajenje trt na zemljiščih z dovoljenjem sistema za zasaditev vinske trte iz oddelka 1 poglavja 3 Uredbe (EU) št. 1308/2013 na tradicionalnih vinorodnih območjih, ki jim grozi izginotje in jih opredelijo države članice, kot ukrep za varstvo vinarske raznolikosti;

sajenje trt na zemljiščih z dovoljenjem sistema za zasaditev vinske trte iz oddelka 1 poglavja 3 Uredbe (EU) št. 1308/2013 na tradicionalnih vinorodnih območjih, ki jim grozi izginotje in jih opredelijo države članice, kot ukrep za varstvo vinarske raznolikosti;

Spremembi 346 in 1122 cp2

Spremembi 346 in 1122 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka a b (novo)

Člen 52 – odstavek 1 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | raziskave in eksperimentalna proizvodnja ter drugi ukrepi, zlasti na področju ohranjanja, preučevanja in krepitve medsortne in znotrajsortne pestrosti evropskih trtnih sort, ter dejavnosti za spodbujanje njihove gospodarske uporabe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ab)

(ab)

raziskave in eksperimentalna proizvodnja ter drugi ukrepi, zlasti na področju ohranjanja, preučevanja in krepitve medsortne in znotrajsortne pestrosti evropskih trtnih sort, ter dejavnosti za spodbujanje njihove gospodarske uporabe;

raziskave in eksperimentalna proizvodnja ter drugi ukrepi, zlasti na področju ohranjanja, preučevanja in krepitve medsortne in znotrajsortne pestrosti evropskih trtnih sort, ter dejavnosti za spodbujanje njihove gospodarske uporabe;

Spremembi 347 in 1122 cp2

Spremembi 347 in 1122 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka a c (novo)

Člen 52 – odstavek 1 – točka a c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ac) | ukrepi za zmanjšanje uporabe pesticidov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ac)

(ac)

ukrepi za zmanjšanje uporabe pesticidov;

ukrepi za zmanjšanje uporabe pesticidov;

Spremembi 348 in 1122 cp2

Spremembi 348 in 1122 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka a d (novo)

Člen 52 – odstavek 1 – točka a d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ad) | ukrepi za zmanjšanje prevzemanja tveganj s strani vinogradnikov, ki se zavežejo, da bodo korenito spremenili svojo prakso in sistem proizvodov, da bi bila njihova proizvodnja bolj trajnostna, tudi s povečanjem strukturne in biotske raznovrstnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ad)

(ad)

ukrepi za zmanjšanje prevzemanja tveganj s strani vinogradnikov, ki se zavežejo, da bodo korenito spremenili svojo prakso in sistem proizvodov, da bi bila njihova proizvodnja bolj trajnostna, tudi s povečanjem strukturne in biotske raznovrstnosti;

ukrepi za zmanjšanje prevzemanja tveganj s strani vinogradnikov, ki se zavežejo, da bodo korenito spremenili svojo prakso in sistem proizvodov, da bi bila njihova proizvodnja bolj trajnostna, tudi s povečanjem strukturne in biotske raznovrstnosti;

Spremembi 349 in 1122 cp2

Spremembi 349 in 1122 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka b

Člen 52 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | materialne in nematerialne naložbe v predelovalne obrate in vinarsko infrastrukturo ter tržne strukture in orodja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

materialne in nematerialne naložbe v predelovalne obrate in vinarsko infrastrukturo ter tržne strukture in orodja;

| (b) | materialne in nematerialne naložbe v 
  vinogradniške kmetije, tudi na strmih in terasastih območjih, z izjemo operacij v okviru vrste intervencij, opisanih v točki (a), ter v
  predelovalne obrate in vinarsko infrastrukturo ter tržne strukture in orodja;
  namen takšnih naložb je lahko zaščita vinogradov pred podnebnimi tveganji in prilagajanje kmetijskih gospodarstev novim pravnim zahtevam Unije; |
| --- | --- |

(b)

materialne in nematerialne naložbe v 
  vinogradniške kmetije, tudi na strmih in terasastih območjih, z izjemo operacij v okviru vrste intervencij, opisanih v točki (a), ter v
  predelovalne obrate in vinarsko infrastrukturo ter tržne strukture in orodja;
  namen takšnih naložb je lahko zaščita vinogradov pred podnebnimi tveganji in prilagajanje kmetijskih gospodarstev novim pravnim zahtevam Unije;

vinogradniške kmetije, tudi na strmih in terasastih območjih, z izjemo operacij v okviru vrste intervencij, opisanih v točki (a), ter v

namen takšnih naložb je lahko zaščita vinogradov pred podnebnimi tveganji in prilagajanje kmetijskih gospodarstev novim pravnim zahtevam Unije;

Spremembi 350 in 1122 cp2

Spremembi 350 in 1122 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka d

Člen 52 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | zavarovanje letine proti izgubi dohodka zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče izenačiti z naravno nesrečo, slabih vremenskih razmer, živali, bolezni rastlin ali napadov škodljivcev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

zavarovanje letine proti izgubi dohodka zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče izenačiti z naravno nesrečo, slabih vremenskih razmer, živali, bolezni rastlin ali napadov škodljivcev;

| (d) | zavarovanje letine proti izgubi dohodka zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče izenačiti z naravno nesrečo, slabih vremenskih razmer, živali, bolezni rastlin ali napadov škodljivcev
  ob hkratnem zagotavljanju, da upravičenci izvajajo potrebne ukrepe za preprečevanje tveganj
  ; |
| --- | --- |

(d)

zavarovanje letine proti izgubi dohodka zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih je mogoče izenačiti z naravno nesrečo, slabih vremenskih razmer, živali, bolezni rastlin ali napadov škodljivcev
  ob hkratnem zagotavljanju, da upravičenci izvajajo potrebne ukrepe za preprečevanje tveganj
  ;

ob hkratnem zagotavljanju, da upravičenci izvajajo potrebne ukrepe za preprečevanje tveganj

Spremembi 351 in 1122 cp2

Spremembi 351 in 1122 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka e

Člen 52 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | materialne in nematerialne naložbe v inovacije, ki vključujejo razvoj inovativnih proizvodov in
  stranskih proizvodov
  vinarstva, postopkov in tehnologij, ter druge naložbe, ki dodajajo vrednost na vseh stopnjah dobavne verige, vključno z izmenjavo znanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

materialne in nematerialne naložbe v inovacije, ki vključujejo razvoj inovativnih proizvodov in
  stranskih proizvodov
  vinarstva, postopkov in tehnologij, ter druge naložbe, ki dodajajo vrednost na vseh stopnjah dobavne verige, vključno z izmenjavo znanja;

stranskih proizvodov

| (e) | materialne in nematerialne naložbe v 
  digitalizacijo in
  inovacije, ki vključujejo razvoj inovativnih proizvodov in
  tehnoloških postopkov, povezanih s proizvodi iz dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 ali s stranskimi proizvodi
  vinarstva, postopkov in tehnologij, ter druge naložbe, ki dodajajo vrednost na vseh stopnjah dobavne verige, vključno z izmenjavo znanja
  , in/ali prispevajo k prilagajanju na podnebne spremembe
  ; |
| --- | --- |

(e)

materialne in nematerialne naložbe v 
  digitalizacijo in
  inovacije, ki vključujejo razvoj inovativnih proizvodov in
  tehnoloških postopkov, povezanih s proizvodi iz dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 ali s stranskimi proizvodi
  vinarstva, postopkov in tehnologij, ter druge naložbe, ki dodajajo vrednost na vseh stopnjah dobavne verige, vključno z izmenjavo znanja
  , in/ali prispevajo k prilagajanju na podnebne spremembe
  ;

digitalizacijo in

tehnoloških postopkov, povezanih s proizvodi iz dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 ali s stranskimi proizvodi

, in/ali prispevajo k prilagajanju na podnebne spremembe

Spremembi 353 in 1122 cp3

Spremembi 353 in 1122 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka g

Člen 52 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | ukrepi za informiranje o vinih Unije v državah članicah za spodbujanje odgovornega uživanja vina
  ali shem kakovosti Unije, ki zajemajo označbe porekla in geografske označbe
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

ukrepi za informiranje o vinih Unije v državah članicah za spodbujanje odgovornega uživanja vina
  ali shem kakovosti Unije, ki zajemajo označbe porekla in geografske označbe
  ;

ali shem kakovosti Unije, ki zajemajo označbe porekla in geografske označbe

| (g) | ukrepi za informiranje o vinih Unije v državah članicah za spodbujanje odgovornega uživanja vina; |
| --- | --- |

(g)

ukrepi za informiranje o vinih Unije v državah članicah za spodbujanje odgovornega uživanja vina;

Spremembi 354 in 1122 cp4

Spremembi 354 in 1122 cp4

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka g a (novo)

Člen 52 – odstavek 1 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | ukrepi za boljše poznavanje trgov, kot je izvajanje ekonomskih študij in študij ureditve o obstoječih trgih, pa tudi ukrepi za promocijo vinskega turizma, namenjeni povečanju prepoznavnosti evropskih vinogradov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ga)

(ga)

ukrepi za boljše poznavanje trgov, kot je izvajanje ekonomskih študij in študij ureditve o obstoječih trgih, pa tudi ukrepi za promocijo vinskega turizma, namenjeni povečanju prepoznavnosti evropskih vinogradov;

ukrepi za boljše poznavanje trgov, kot je izvajanje ekonomskih študij in študij ureditve o obstoječih trgih, pa tudi ukrepi za promocijo vinskega turizma, namenjeni povečanju prepoznavnosti evropskih vinogradov;

Spremembi 355 in 1122 cp5

Spremembi 355 in 1122 cp5

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka h – uvodni del

Člen 52 – odstavek 1 – točka h – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | promocija v tretjih državah, ki vključuje
  eno
  ali več od naslednjih
  točk
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

promocija v tretjih državah, ki vključuje
  eno
  ali več od naslednjih
  točk
  :

eno

točk

| (h) | promocija
  in obveščanje
  v tretjih državah, ki vključuje
  enega
  ali več od naslednjih
  ukrepov in dejavnosti, namenjenih izboljšanju konkurenčnosti vinskega sektorja ter začetnemu oblikovanju, diverzifikaciji ali konsolidaciji trgov
  : |
| --- | --- |

(h)

promocija
  in obveščanje
  v tretjih državah, ki vključuje
  enega
  ali več od naslednjih
  ukrepov in dejavnosti, namenjenih izboljšanju konkurenčnosti vinskega sektorja ter začetnemu oblikovanju, diverzifikaciji ali konsolidaciji trgov
  :

in obveščanje

enega

ukrepov in dejavnosti, namenjenih izboljšanju konkurenčnosti vinskega sektorja ter začetnemu oblikovanju, diverzifikaciji ali konsolidaciji trgov

Spremembi 356 in 1122 cp5

Spremembi 356 in 1122 cp5

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka h – točka iv

Člen 52 – odstavek 1 – točka h – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iv) | študije novih trgov, potrebne za razširitev možnosti prodaje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iv)

študije novih trgov, potrebne za razširitev možnosti prodaje;

| (iv) | študije novih
  ali obstoječih
  trgov, potrebne za razširitev
  in konsolidacijo
  možnosti prodaje; |
| --- | --- |

(iv)

študije novih
  ali obstoječih
  trgov, potrebne za razširitev
  in konsolidacijo
  možnosti prodaje;

ali obstoječih

in konsolidacijo

Spremembi 357 in 1122 cp5

Spremembi 357 in 1122 cp5

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka h – točka vi

Člen 52 – odstavek 1 – točka h – točka vi

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (vi) | pripravo tehničnih spisov, vključno z laboratorijskimi preskusi in ocenami, glede enoloških postopkov, fitosanitarnih in higienskih pravil ter drugih zahtev tretjih držav za uvoz proizvodov vinskega sektorja, da se
  olajša
  dostop do trgov tretjih držav; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(vi)

pripravo tehničnih spisov, vključno z laboratorijskimi preskusi in ocenami, glede enoloških postopkov, fitosanitarnih in higienskih pravil ter drugih zahtev tretjih držav za uvoz proizvodov vinskega sektorja, da se
  olajša
  dostop do trgov tretjih držav;

olajša

| (vi) | pripravo tehničnih spisov, vključno z laboratorijskimi preskusi in ocenami, glede enoloških postopkov, fitosanitarnih in higienskih pravil ter drugih zahtev tretjih držav za uvoz proizvodov vinskega sektorja, da se
  preprečijo omejitve ali omogoči
  dostop do trgov tretjih držav; |
| --- | --- |

(vi)

pripravo tehničnih spisov, vključno z laboratorijskimi preskusi in ocenami, glede enoloških postopkov, fitosanitarnih in higienskih pravil ter drugih zahtev tretjih držav za uvoz proizvodov vinskega sektorja, da se
  preprečijo omejitve ali omogoči
  dostop do trgov tretjih držav;

preprečijo omejitve ali omogoči

Spremembi 358 in 1122 cp6

Spremembi 358 in 1122 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka i a (novo)

Člen 52 – odstavek 1 – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ia) | ukrepi za izboljšanje uporabe vode in gospodarjenja z njo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ia)

(ia)

ukrepi za izboljšanje uporabe vode in gospodarjenja z njo;

ukrepi za izboljšanje uporabe vode in gospodarjenja z njo;

Spremembi 359 in 1122 cp6

Spremembi 359 in 1122 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka i b (novo)

Člen 52 – odstavek 1 – točka i b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ib) | ekološka pridelava; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ib)

(ib)

ekološka pridelava;

ekološka pridelava;

Spremembi 360 in 1122 cp6

Spremembi 360 in 1122 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka i c (novo)

Člen 52 – odstavek 1 – točka i c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ic) | integrirana pridelava; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ic)

(ic)

integrirana pridelava;

integrirana pridelava;

Spremembi 361 in 1122 cp6

Spremembi 361 in 1122 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka i d (novo)

Člen 52 – odstavek 1 – točka i d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (id) | precizna ali digitalizirana proizvodnja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(id)

(id)

precizna ali digitalizirana proizvodnja;

precizna ali digitalizirana proizvodnja;

Spremembi 362 in 1122 cp6

Spremembi 362 in 1122 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka i e (novo)

Člen 52 – odstavek 1 – točka i e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ie) | ohranjanje tal in povečanje zalog ogljika v tleh; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ie)

(ie)

ohranjanje tal in povečanje zalog ogljika v tleh;

ohranjanje tal in povečanje zalog ogljika v tleh;

Spremembi 363 in 1122 cp6

Spremembi 363 in 1122 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka i f (novo)

Člen 52 – odstavek 1 – točka i f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (if) | oblikovanje ali vzdrževanje habitatov, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost, ali vzdrževanje krajine, vključno z ohranjanjem njenih zgodovinskih značilnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(if)

(if)

oblikovanje ali vzdrževanje habitatov, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost, ali vzdrževanje krajine, vključno z ohranjanjem njenih zgodovinskih značilnosti;

oblikovanje ali vzdrževanje habitatov, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost, ali vzdrževanje krajine, vključno z ohranjanjem njenih zgodovinskih značilnosti;

Spremembi 364 in 1122 cp6

Spremembi 364 in 1122 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka i g (novo)

Člen 52 – odstavek 1 – točka i g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ig) | izboljšanje odpornosti na škodljivce in bolezni trte; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ig)

(ig)

izboljšanje odpornosti na škodljivce in bolezni trte;

izboljšanje odpornosti na škodljivce in bolezni trte;

Spremembi 365 in 1122 cp6

Spremembi 365 in 1122 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – točka i h (novo)

Člen 52 – odstavek 1 – točka i h (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ih) | zmanjšanje nastajanja odpadkov ter izboljšanje ravnanja z njimi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ih)

(ih)

zmanjšanje nastajanja odpadkov ter izboljšanje ravnanja z njimi.

zmanjšanje nastajanja odpadkov ter izboljšanje ravnanja z njimi.

Spremembi 366 in 1122 cp6

Spremembi 366 in 1122 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 52 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Ukrepi za promocijo iz točke (h) tega odstavka se uporabljajo le za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali vina z navedbo sorte vinske trte. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ukrepi za promocijo iz točke (h) tega odstavka se uporabljajo le za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali vina z navedbo sorte vinske trte.

Ukrepi za promocijo iz točke (h) tega odstavka se uporabljajo le za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali vina z navedbo sorte vinske trte.

Sprememba 367

Sprememba 367

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52 – odstavek 2

Člen 52 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice v svojih strateških načrtih SKP utemeljijo izbiro ciljev in vrst intervencij v vinskem sektorju. Pri izbranih vrstah intervencij intervencije opredelijo. | 2.   Države članice v svojih strateških načrtih SKP utemeljijo izbiro ciljev in vrst intervencij v vinskem sektorju. Pri izbranih vrstah intervencij intervencije opredelijo.
  Države članice lahko predvidijo posebne določbe za ukrepe za informiranje in promocijo, ki jih v imenu vseh zadevnih podjetij pripravijo organi za upravljanje zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, zlasti glede najdaljšega možnega trajanja teh ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice v svojih strateških načrtih SKP utemeljijo izbiro ciljev in vrst intervencij v vinskem sektorju. Pri izbranih vrstah intervencij intervencije opredelijo.

2.   Države članice v svojih strateških načrtih SKP utemeljijo izbiro ciljev in vrst intervencij v vinskem sektorju. Pri izbranih vrstah intervencij intervencije opredelijo.
  Države članice lahko predvidijo posebne določbe za ukrepe za informiranje in promocijo, ki jih v imenu vseh zadevnih podjetij pripravijo organi za upravljanje zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, zlasti glede najdaljšega možnega trajanja teh ukrepov.

Sprememba 368

Sprememba 368

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 53 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Finančna pomoč Unije za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov iz točke (a) člena 52(1) ne presega 50 % dejanskih stroškov prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov ali 75 % dejanskih stroškov prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov
  v manj razvitih regijah
  . | Finančna pomoč Unije za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov iz točke (a) člena 52(1) ne presega 50 % dejanskih stroškov
  prostovoljnega
  prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov ali 75 % dejanskih stroškov
  obveznega
  prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Finančna pomoč Unije za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov iz točke (a) člena 52(1) ne presega 50 % dejanskih stroškov prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov ali 75 % dejanskih stroškov prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov
  v manj razvitih regijah
  .

v manj razvitih regijah

Finančna pomoč Unije za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov iz točke (a) člena 52(1) ne presega 50 % dejanskih stroškov
  prostovoljnega
  prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov ali 75 % dejanskih stroškov
  obveznega
  prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov.

prostovoljnega

obveznega

Sprememba 369

Sprememba 369

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a

Člen 53 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | 50 % upravičenih stroškov naložb v manj razvitih regijah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

50 % upravičenih stroškov naložb v manj razvitih regijah;

| (a) | 50 % upravičenih stroškov naložb v manj razvitih regijah
  , vinogradih na strmih pobočjih in v otoških regijah, ki niso navedene v točkah (c) in (d) tega pododstavka
  ; |
| --- | --- |

(a)

50 % upravičenih stroškov naložb v manj razvitih regijah
  , vinogradih na strmih pobočjih in v otoških regijah, ki niso navedene v točkah (c) in (d) tega pododstavka
  ;

, vinogradih na strmih pobočjih in v otoških regijah, ki niso navedene v točkah (c) in (d) tega pododstavka

Sprememba 370

Sprememba 370

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka c

Člen 53 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | 75
   % upravičenih stroškov naložb v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

75
   % upravičenih stroškov naložb v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU;

75

| (c) | 85
  % upravičenih stroškov naložb v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU; |
| --- | --- |

(c)

85
  % upravičenih stroškov naložb v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU;

85

Sprememba 371

Sprememba 371

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 3 a (novo)

Člen 53 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Finančna pomoč Unije za cilje iz točk (aa), (ab), (ac), (fa), (ia), (ib), (ic), (id), (ie), (if), (ig), in (ih) člena 52(1) ne presega 50 % neposrednih ali upravičenih stroškov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Finančna pomoč Unije za cilje iz točk (aa), (ab), (ac), (fa), (ia), (ib), (ic), (id), (ie), (if), (ig), in (ih) člena 52(1) ne presega 50 % neposrednih ali upravičenih stroškov.

Sprememba 372

Sprememba 372

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka a

Člen 53 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | 50 % upravičenih stroškov naložb v manj razvitih regijah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

50 % upravičenih stroškov naložb v manj razvitih regijah;

| (a) | 50 % upravičenih stroškov naložb v manj razvitih regijah
  , vinogradih na strmih pobočjih in v otoških regijah, ki niso navedene v točkah (c) in (d) tega pododstavka
  ; |
| --- | --- |

(a)

50 % upravičenih stroškov naložb v manj razvitih regijah
  , vinogradih na strmih pobočjih in v otoških regijah, ki niso navedene v točkah (c) in (d) tega pododstavka
  ;

, vinogradih na strmih pobočjih in v otoških regijah, ki niso navedene v točkah (c) in (d) tega pododstavka

Sprememba 373

Sprememba 373

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka c

Člen 53 – odstavek 5 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | 75
   % upravičenih stroškov naložb v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

75
   % upravičenih stroškov naložb v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU;

75

| (c) | 85
  % upravičenih stroškov naložb v najbolj oddaljenih regijah iz
  prvega odstavka
  člena 349 PDEU; |
| --- | --- |

(c)

85
  % upravičenih stroškov naložb v najbolj oddaljenih regijah iz
  prvega odstavka
  člena 349 PDEU;

85

prvega odstavka

Sprememba 374

Sprememba 374

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 5 – pododstavek 2

Člen 53 – odstavek 5 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Finančna pomoč Unije po najvišji stopnji iz prvega pododstavka se uporablja samo za mikro, mala in srednja podjetja v smislu Priporočila 2003/361/ES, vendar se lahko uporablja za vsa podjetja v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU in na manjših egejskih otokih, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Finančna pomoč Unije po najvišji stopnji iz prvega pododstavka se uporablja samo za mikro, mala in srednja podjetja v smislu Priporočila 2003/361/ES, vendar se lahko uporablja za vsa podjetja v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU in na manjših egejskih otokih, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013.

Finančna pomoč Unije po najvišji stopnji iz prvega pododstavka se uporablja samo za mikro, mala in srednja podjetja v smislu Priporočila 2003/361/ES, vendar se lahko uporablja za vsa podjetja v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU in na manjših egejskih otokih, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013.

črtano

črtano

Sprememba 375

Sprememba 375

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 5 – pododstavek 3

Člen 53 – odstavek 5 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V
  primeru podjetij, ki niso
  zajeta v členu 2(1) naslova I Priloge k Priporočilu 2003/361/ES in imajo manj kot 750 zaposlenih ali promet, nižji od 200 milijonov EUR
  ,
  se zgornja meja pomoči iz prvega pododstavka razpolovi
  . | Zgornje meje iz prvega pododstavka se lahko znižajo v
  primeru
  naložb
  podjetij, ki niso
  mikro, mala ali srednja podjetja. Vendar se lahko uporabljajo za vsa podjetja v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU in na manjših egejskih otokih, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V
  primeru podjetij, ki niso
  zajeta v členu 2(1) naslova I Priloge k Priporočilu 2003/361/ES in imajo manj kot 750 zaposlenih ali promet, nižji od 200 milijonov EUR
  ,
  se zgornja meja pomoči iz prvega pododstavka razpolovi
  .

V

zajeta v členu 2(1) naslova I Priloge k Priporočilu 2003/361/ES in imajo manj kot 750 zaposlenih ali promet, nižji od 200 milijonov EUR

se zgornja meja pomoči iz prvega pododstavka razpolovi

Zgornje meje iz prvega pododstavka se lahko znižajo v
  primeru
  naložb
  podjetij, ki niso
  mikro, mala ali srednja podjetja. Vendar se lahko uporabljajo za vsa podjetja v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU in na manjših egejskih otokih, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013.

Zgornje meje iz prvega pododstavka se lahko znižajo v

naložb

mikro, mala ali srednja podjetja. Vendar se lahko uporabljajo za vsa podjetja v najbolj oddaljenih regijah iz člena 349 PDEU in na manjših egejskih otokih, kot so opredeljeni v členu 1(2) Uredbe (EU) št. 229/2013.

Sprememba 376

Sprememba 376

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 – odstavek 6

Člen 53 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Finančna pomoč Unije za ukrepe za informiranje in promocijo iz točk (g) in (h) člena 52(1) ne presega 50 % upravičenih odhodkov. | 6.   Finančna pomoč Unije za ukrepe za informiranje in promocijo iz točk (g) in (h) člena 52(1) ne presega 50 % upravičenih odhodkov.
  Države članice lahko uvedejo razlikovanje glede na velikost podjetij, da bi povečale podporo za mala in srednja podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Finančna pomoč Unije za ukrepe za informiranje in promocijo iz točk (g) in (h) člena 52(1) ne presega 50 % upravičenih odhodkov.

6.   Finančna pomoč Unije za ukrepe za informiranje in promocijo iz točk (g) in (h) člena 52(1) ne presega 50 % upravičenih odhodkov.
  Države članice lahko uvedejo razlikovanje glede na velikost podjetij, da bi povečale podporo za mala in srednja podjetja.

Sprememba 377

Sprememba 377

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 4

Člen 54 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Zadevne države članice v svojih strateških načrtih SKP določijo
  minimalni odstotek
  odhodkov za
  ukrepe, namenjene varstvu
  okolja,
  prilagajanju
  podnebnim spremembam,
  izboljšanju
  trajnostnosti proizvodnih sistemov in postopkov,
  zmanjšanju
  vpliva vinskega sektorja Unije na okolje, prihrankom energije in
  izboljšanju
  splošne energijske učinkovitosti v vinskem sektorju. | 4.   Zadevne države članice v svojih strateških načrtih SKP določijo
  , da se nameni vsaj 5 %
  odhodkov
  ali sprejme vsaj en ukrep
  za
  izpolnitev ciljev v prid varstva
  okolja,
  prilagajanja
  podnebnim spremembam,
  izboljšanja
  trajnostnosti proizvodnih sistemov in postopkov,
  zmanjšanja
  vpliva vinskega sektorja Unije na okolje, prihrankom energije in
  izboljšanja
  splošne energijske učinkovitosti v vinskem sektorju
  v skladu s cilji iz točk (aa), (b) in (f) člena 51
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Zadevne države članice v svojih strateških načrtih SKP določijo
  minimalni odstotek
  odhodkov za
  ukrepe, namenjene varstvu
  okolja,
  prilagajanju
  podnebnim spremembam,
  izboljšanju
  trajnostnosti proizvodnih sistemov in postopkov,
  zmanjšanju
  vpliva vinskega sektorja Unije na okolje, prihrankom energije in
  izboljšanju
  splošne energijske učinkovitosti v vinskem sektorju.

4.   Zadevne države članice v svojih strateških načrtih SKP določijo
  , da se nameni vsaj 5 %
  odhodkov
  ali sprejme vsaj en ukrep
  za
  izpolnitev ciljev v prid varstva
  okolja,
  prilagajanja
  podnebnim spremembam,
  izboljšanja
  trajnostnosti proizvodnih sistemov in postopkov,
  zmanjšanja
  vpliva vinskega sektorja Unije na okolje, prihrankom energije in
  izboljšanja
  splošne energijske učinkovitosti v vinskem sektorju
  v skladu s cilji iz točk (aa), (b) in (f) člena 51
  .

Sprememba 378

Sprememba 378

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 4 a (novo)

Člen 54 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Vse programe, odobrene pred ... [datum začetka veljavnosti te uredbe], do datuma, predvidenega za njihov zaključek, ureja Uredba (EU) št. 1308/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Vse programe, odobrene pred ... [datum začetka veljavnosti te uredbe], do datuma, predvidenega za njihov zaključek, ureja Uredba (EU) št. 1308/2013.

Sprememba 379

Sprememba 379

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 2

Člen 55 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Država članica iz člena 82(3) v svojem strateškem načrtu SKP opredeli eno ali več vrst intervencij iz člena 60 za uresničevanje ciljev, izbranih v skladu z odstavkom 1. Pri izbranih vrstah intervencij intervencije opredeli. Država članica iz člena 82(3) v svojem strateškem načrtu SKP utemelji izbiro ciljev, vrst intervencij in intervencij za uresničevanje teh ciljev. | 2.   Država članica iz člena 82(3) v svojem strateškem načrtu SKP opredeli eno ali več vrst intervencij iz člena 60 za uresničevanje ciljev, izbranih v skladu z odstavkom 1. Pri izbranih vrstah intervencij intervencije opredeli. Država članica iz člena 82(3) v svojem strateškem načrtu SKP utemelji izbiro ciljev, vrst intervencij in intervencij za uresničevanje teh ciljev
  , ne da bi bila zavezana k izvajanju predhodne ocene in strateške presoje vplivov na okolje iz člena 103(1) ter analize SWOT iz člena 103(2)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Država članica iz člena 82(3) v svojem strateškem načrtu SKP opredeli eno ali več vrst intervencij iz člena 60 za uresničevanje ciljev, izbranih v skladu z odstavkom 1. Pri izbranih vrstah intervencij intervencije opredeli. Država članica iz člena 82(3) v svojem strateškem načrtu SKP utemelji izbiro ciljev, vrst intervencij in intervencij za uresničevanje teh ciljev.

2.   Država članica iz člena 82(3) v svojem strateškem načrtu SKP opredeli eno ali več vrst intervencij iz člena 60 za uresničevanje ciljev, izbranih v skladu z odstavkom 1. Pri izbranih vrstah intervencij intervencije opredeli. Država članica iz člena 82(3) v svojem strateškem načrtu SKP utemelji izbiro ciljev, vrst intervencij in intervencij za uresničevanje teh ciljev
  , ne da bi bila zavezana k izvajanju predhodne ocene in strateške presoje vplivov na okolje iz člena 103(1) ter analize SWOT iz člena 103(2)
  .

Sprememba 380

Sprememba 380

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 1 – točka c

Člen 56 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | zmanjšanje vpliva gojenja oljk na okolje in prispevanje k podnebnim ukrepom prek gojenja oljk; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (d) in (e) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

zmanjšanje vpliva gojenja oljk na okolje in prispevanje k podnebnim ukrepom prek gojenja oljk; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (d) in (e) člena 6(1);

| (c) | zmanjšanje vpliva gojenja oljk na okolje in prispevanje k podnebnim ukrepom
  ter blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje
  prek gojenja oljk; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (d) in (e) člena 6(1); |
| --- | --- |

(c)

zmanjšanje vpliva gojenja oljk na okolje in prispevanje k podnebnim ukrepom
  ter blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje
  prek gojenja oljk; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (d) in (e) člena 6(1);

ter blaženju podnebnih sprememb in prilagajanju nanje

Sprememba 381

Sprememba 381

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 1 – točka d

Člen 56 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | izboljšanje kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk; ta cilj se nanaša na specifični cilj iz
  točke
  (f) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

izboljšanje kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk; ta cilj se nanaša na specifični cilj iz
  točke
  (f) člena 6(1);

točke

| (d) | izboljšanje kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk; ta cilj se nanaša na specifični cilj iz
  točk (b) in
  (f) člena 6(1); |
| --- | --- |

(d)

izboljšanje kakovosti oljčnega olja in namiznih oljk; ta cilj se nanaša na specifični cilj iz
  točk (b) in
  (f) člena 6(1);

točk (b) in

Sprememba 382

Sprememba 382

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 1 – točka f

Člen 56 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | preprečevanje in obvladovanje kriz, da bi izboljšali odpornost na škodljivce ter preprečevali in reševali krize na trgu oljčnega olja in namiznih oljk; ta cilj se nanaša na specifični cilj iz
  točke
  (
  h
  ) člena 6(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

preprečevanje in obvladovanje kriz, da bi izboljšali odpornost na škodljivce ter preprečevali in reševali krize na trgu oljčnega olja in namiznih oljk; ta cilj se nanaša na specifični cilj iz
  točke
  (
  h
  ) člena 6(1).

točke

h

| (f) | preprečevanje in obvladovanje kriz, da bi izboljšali odpornost na škodljivce ter preprečevali in reševali krize na trgu oljčnega olja in namiznih oljk
  , tudi z izboljšanjem preprečevanja škodljivcev in odpornosti nanje
  ; ta cilj se nanaša na specifični cilj iz
  točk (a), (b) in
  (
  c
  ) člena 6(1); |
| --- | --- |

(f)

preprečevanje in obvladovanje kriz, da bi izboljšali odpornost na škodljivce ter preprečevali in reševali krize na trgu oljčnega olja in namiznih oljk
  , tudi z izboljšanjem preprečevanja škodljivcev in odpornosti nanje
  ; ta cilj se nanaša na specifični cilj iz
  točk (a), (b) in
  (
  c
  ) člena 6(1);

, tudi z izboljšanjem preprečevanja škodljivcev in odpornosti nanje

točk (a), (b) in

c

Sprememba 1241

Sprememba 1241

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 56 – odstavek 1 – točka f a (novo)

Člen 56 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | zaščita in izboljšanje biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, vključno z ohranjanjem tal. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

zaščita in izboljšanje biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, vključno z ohranjanjem tal.

zaščita in izboljšanje biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev, vključno z ohranjanjem tal.

Sprememba 383

Sprememba 383

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 1

Člen 57 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Da bi države članice iz člena 82(4) lahko uresničile cilje iz člena 56, v svojih strateških načrtih SKP izberejo eno ali več vrst intervencij iz člena 60. Pri izbranih vrstah intervencij intervencije opredelijo. | 1.   Da bi države članice iz člena 82(4) lahko uresničile cilje iz člena 56, v svojih strateških načrtih SKP izberejo eno ali več vrst intervencij iz člena 60
  , ki jo določi posamezna država članica
  . Pri izbranih vrstah intervencij intervencije opredelijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Da bi države članice iz člena 82(4) lahko uresničile cilje iz člena 56, v svojih strateških načrtih SKP izberejo eno ali več vrst intervencij iz člena 60. Pri izbranih vrstah intervencij intervencije opredelijo.

1.   Da bi države članice iz člena 82(4) lahko uresničile cilje iz člena 56, v svojih strateških načrtih SKP izberejo eno ali več vrst intervencij iz člena 60
  , ki jo določi posamezna država članica
  . Pri izbranih vrstah intervencij intervencije opredelijo.

Sprememba 384

Sprememba 384

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 2

Člen 57 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Intervencije, ki jih opredelijo države članice iz člena 82(4), se izvajajo prek odobrenih operativnih programov organizacij proizvajalcev in/ali združenj organizacij proizvajalcev, priznanih na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013. V ta namen se uporabljata člena 61 in 62 te uredbe. | 2.   Intervencije, ki jih opredelijo države članice iz člena 82(4), se izvajajo prek odobrenih operativnih programov organizacij proizvajalcev in/ali združenj organizacij proizvajalcev
  in/ali medpanožnih organizacij
  , priznanih na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013. V ta namen se uporabljata člena 61 in 62 te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Intervencije, ki jih opredelijo države članice iz člena 82(4), se izvajajo prek odobrenih operativnih programov organizacij proizvajalcev in/ali združenj organizacij proizvajalcev, priznanih na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013. V ta namen se uporabljata člena 61 in 62 te uredbe.

2.   Intervencije, ki jih opredelijo države članice iz člena 82(4), se izvajajo prek odobrenih operativnih programov organizacij proizvajalcev in/ali združenj organizacij proizvajalcev
  in/ali medpanožnih organizacij
  , priznanih na podlagi Uredbe (EU) št. 1308/2013. V ta namen se uporabljata člena 61 in 62 te uredbe.

Sprememba 385

Sprememba 385

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 57 – odstavek 2 a (novo)

Člen 57 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 2 lahko države članice iz člena 82(4) v skladu s členom 157 Uredbe (EU) št. 1308/2013 izvajanje operativnih programov zaupajo priznanim medpanožnim organizacijam, če te v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013 že izvajajo podoben program. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Z odstopanjem od odstavka 2 lahko države članice iz člena 82(4) v skladu s členom 157 Uredbe (EU) št. 1308/2013 izvajanje operativnih programov zaupajo priznanim medpanožnim organizacijam, če te v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013 že izvajajo podoben program.

Sprememba 386

Sprememba 386

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 58 – odstavek 1 – točka d

Člen 58 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | 75
   % dejanskih odhodkov za vrste intervencij iz točk (f) in (h) člena 60(1), kadar operativni program v najmanj treh tretjih državah ali državah članicah neproizvajalkah izvajajo organizacije proizvajalcev iz vsaj dveh držav članic proizvajalk, oziroma 50 % dejanskih odhodkov, če pri tej vrsti intervencij ta pogoj ni izpolnjen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

75
   % dejanskih odhodkov za vrste intervencij iz točk (f) in (h) člena 60(1), kadar operativni program v najmanj treh tretjih državah ali državah članicah neproizvajalkah izvajajo organizacije proizvajalcev iz vsaj dveh držav članic proizvajalk, oziroma 50 % dejanskih odhodkov, če pri tej vrsti intervencij ta pogoj ni izpolnjen.

75

| (d) | 85
   % dejanskih odhodkov za vrste intervencij iz točk (f) in (h) člena 60(1), kadar operativni program v najmanj treh tretjih državah ali državah članicah neproizvajalkah izvajajo organizacije proizvajalcev
  ali združenja organizacij proizvajalcev
  iz vsaj dveh držav članic proizvajalk, oziroma 50 % dejanskih odhodkov, če pri tej vrsti intervencij ta pogoj ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(d)

85
   % dejanskih odhodkov za vrste intervencij iz točk (f) in (h) člena 60(1), kadar operativni program v najmanj treh tretjih državah ali državah članicah neproizvajalkah izvajajo organizacije proizvajalcev
  ali združenja organizacij proizvajalcev
  iz vsaj dveh držav članic proizvajalk, oziroma 50 % dejanskih odhodkov, če pri tej vrsti intervencij ta pogoj ni izpolnjen.

85

ali združenja organizacij proizvajalcev

Sprememba 387

Sprememba 387

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 58 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 58 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | v primeru otoških regij se odstotki iz točk (a) do (d) povečajo za 10 %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

v primeru otoških regij se odstotki iz točk (a) do (d) povečajo za 10 %.

v primeru otoških regij se odstotki iz točk (a) do (d) povečajo za 10 %.

Sprememba 388

Sprememba 388

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 58 – odstavek 3

Člen 58 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.
     
  Države članice zagotovijo dopolnilno financiranje do 50 % stroškov, ki jih ne krije finančna pomoč Unije. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.
     
  Države članice zagotovijo dopolnilno financiranje do 50 % stroškov, ki jih ne krije finančna pomoč Unije.

črtano

črtano

Spremembi 824 in 1242

Spremembi 824 in 1242

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Naslov 3 – poglavje 3 – oddelek 6 a (novo)

Naslov 3 – poglavje 3 – oddelek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | |
| | Člen 58a |
| | Cilji za sektor stročnic |
| | Države članice si poleg splošnih ciljev iz členov 5 in 6 prizadevajo v sektorju stročnic uresničiti te cilje: |
| | (a) | shema povečuje trajnostno proizvodnjo in potrošnjo stročnic po vsej Uniji, da bi se povečala samooskrba s hrano in krmo v skladu s cilji iz Priloge I; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 58a

Člen 58a

Cilji za sektor stročnic

Cilji za sektor stročnic

Države članice si poleg splošnih ciljev iz členov 5 in 6 prizadevajo v sektorju stročnic uresničiti te cilje:

Države članice si poleg splošnih ciljev iz členov 5 in 6 prizadevajo v sektorju stročnic uresničiti te cilje:

(a)

(a)

shema povečuje trajnostno proizvodnjo in potrošnjo stročnic po vsej Uniji, da bi se povečala samooskrba s hrano in krmo v skladu s cilji iz Priloge I;

shema povečuje trajnostno proizvodnjo in potrošnjo stročnic po vsej Uniji, da bi se povečala samooskrba s hrano in krmo v skladu s cilji iz Priloge I;

| (b) | zmanjšanje odvisnosti od koncentrirane mešanice krme, ki vsebuje sojo, zlasti uvoženo sojo, ki izvira z zemljišč, na katerih je bil gozd nedavno izkrčen ali je bila njihova raba spremenjena, in sicer v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 15, zavezo Unije na področju krčenja gozdov in obstoječo zavezo zasebnih družb, da ne bodo krčile gozdov; |
| --- | --- |

(b)

(b)

zmanjšanje odvisnosti od koncentrirane mešanice krme, ki vsebuje sojo, zlasti uvoženo sojo, ki izvira z zemljišč, na katerih je bil gozd nedavno izkrčen ali je bila njihova raba spremenjena, in sicer v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 15, zavezo Unije na področju krčenja gozdov in obstoječo zavezo zasebnih družb, da ne bodo krčile gozdov;

zmanjšanje odvisnosti od koncentrirane mešanice krme, ki vsebuje sojo, zlasti uvoženo sojo, ki izvira z zemljišč, na katerih je bil gozd nedavno izkrčen ali je bila njihova raba spremenjena, in sicer v skladu s ciljem trajnostnega razvoja št. 15, zavezo Unije na področju krčenja gozdov in obstoječo zavezo zasebnih družb, da ne bodo krčile gozdov;

| (c) | zaprtje krogotokov hranil in njihovo omejevanje na ravni lokalnih in regionalnih povodij v skladu z Direktivo 2000/60/ES; |
| --- | --- |

(c)

(c)

zaprtje krogotokov hranil in njihovo omejevanje na ravni lokalnih in regionalnih povodij v skladu z Direktivo 2000/60/ES;

zaprtje krogotokov hranil in njihovo omejevanje na ravni lokalnih in regionalnih povodij v skladu z Direktivo 2000/60/ES;

| (d) | spodbujanje lokalnih in regionalnih trgov z živili in krmo ter lokalno prilagojenih sort semen z nizkimi vložki. |
| --- | --- |

(d)

(d)

spodbujanje lokalnih in regionalnih trgov z živili in krmo ter lokalno prilagojenih sort semen z nizkimi vložki.

spodbujanje lokalnih in regionalnih trgov z živili in krmo ter lokalno prilagojenih sort semen z nizkimi vložki.

Ukrepi, ki se financirajo v tem sektorju, so skladni s podnebnimi in okoljskimi zavezami ter zakonodajo Unije, poleg tega pa ne povzročajo neposrednih ali posrednih sprememb v rabi zemljišč, saj imajo resnično pozitiven učinek na svetovne emisije toplogrednih plinov v skladu z modelom globalnega upravljanja biosfere (GLOBIOM).

Ukrepi, ki se financirajo v tem sektorju, so skladni s podnebnimi in okoljskimi zavezami ter zakonodajo Unije, poleg tega pa ne povzročajo neposrednih ali posrednih sprememb v rabi zemljišč, saj imajo resnično pozitiven učinek na svetovne emisije toplogrednih plinov v skladu z modelom globalnega upravljanja biosfere (GLOBIOM).

Člen 58b

Člen 58b

Vrste intervencij

Vrste intervencij

Države članice v zvezi s cilji iz člena 58a v svojih strateških načrtih SKP izberejo eno ali več naslednjih vrst intervencij:

Države članice v zvezi s cilji iz člena 58a v svojih strateških načrtih SKP izberejo eno ali več naslednjih vrst intervencij:

| (a) | naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva; raziskave in poskusna proizvodnja ter drugi ukrepi, vključno z ukrepi za:










  (i) | ohranjanje tal, vključno z dejanskim in dokazanim povečanjem zalog ogljika v tleh, brez sistemske uporabe pesticidov; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva; raziskave in poskusna proizvodnja ter drugi ukrepi, vključno z ukrepi za:

naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva; raziskave in poskusna proizvodnja ter drugi ukrepi, vključno z ukrepi za:

(i)

(i)

ohranjanje tal, vključno z dejanskim in dokazanim povečanjem zalog ogljika v tleh, brez sistemske uporabe pesticidov;

ohranjanje tal, vključno z dejanskim in dokazanim povečanjem zalog ogljika v tleh, brez sistemske uporabe pesticidov;

| (ii) | učinkovitejša in gospodarnejša raba vode, vključno z varčevanjem z njo; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

učinkovitejša in gospodarnejša raba vode, vključno z varčevanjem z njo;

učinkovitejša in gospodarnejša raba vode, vključno z varčevanjem z njo;

| (iii) | spodbujanje uporabe vrst in prakse gospodarjenja, ki se prilagajajo spreminjajočim se podnebnim razmeram; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

spodbujanje uporabe vrst in prakse gospodarjenja, ki se prilagajajo spreminjajočim se podnebnim razmeram;

spodbujanje uporabe vrst in prakse gospodarjenja, ki se prilagajajo spreminjajočim se podnebnim razmeram;

| (iv) | izboljšanje gospodarjenja, da bi se povečala odpornost kmetijskih rastlin na škodljivce in zmanjšala dovzetnost za škodljivce; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

izboljšanje gospodarjenja, da bi se povečala odpornost kmetijskih rastlin na škodljivce in zmanjšala dovzetnost za škodljivce;

izboljšanje gospodarjenja, da bi se povečala odpornost kmetijskih rastlin na škodljivce in zmanjšala dovzetnost za škodljivce;

| (v) | zmanjšanje uporabe pesticidov in odvisnosti od njih; |
| --- | --- |

(v)

(v)

zmanjšanje uporabe pesticidov in odvisnosti od njih;

zmanjšanje uporabe pesticidov in odvisnosti od njih;

| (vi) | ustvarjanje in ohranjanje kmetijskih habitatov, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost, brez uporabe pesticidov; |
| --- | --- |

(vi)

(vi)

ustvarjanje in ohranjanje kmetijskih habitatov, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost, brez uporabe pesticidov;

ustvarjanje in ohranjanje kmetijskih habitatov, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost, brez uporabe pesticidov;

| (b) | svetovalne storitve in tehnična pomoč, zlasti v zvezi z blaženjem podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje ter kmetovo izbiro najustreznejšega kolobarjenja poljščin; |
| --- | --- |

(b)

(b)

svetovalne storitve in tehnična pomoč, zlasti v zvezi z blaženjem podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje ter kmetovo izbiro najustreznejšega kolobarjenja poljščin;

svetovalne storitve in tehnična pomoč, zlasti v zvezi z blaženjem podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje ter kmetovo izbiro najustreznejšega kolobarjenja poljščin;

| (c) | usposabljanje, vključno z mentorstvom in izmenjavo dobrih praks; |
| --- | --- |

(c)

(c)

usposabljanje, vključno z mentorstvom in izmenjavo dobrih praks;

usposabljanje, vključno z mentorstvom in izmenjavo dobrih praks;

| (d) | ekološka pridelava in tehnike; |
| --- | --- |

(d)

(d)

ekološka pridelava in tehnike;

ekološka pridelava in tehnike;

| (e) | ukrepi za povečanje trajnostnosti in učinkovitosti prevoza ter skladiščenja proizvodov. |
| --- | --- |

(e)

(e)

ukrepi za povečanje trajnostnosti in učinkovitosti prevoza ter skladiščenja proizvodov.

ukrepi za povečanje trajnostnosti in učinkovitosti prevoza ter skladiščenja proizvodov.

Sprememba 389

Sprememba 389

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 59 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice
  si v drugih sektorjih iz točke (f) člena 39 prizadevajo uresničiti enega ali več naslednjih ciljev: | V skladu s členoma 5 in 6 o skupnih ciljih
  si
  države članice
  v drugih sektorjih iz točke (f) člena 39 prizadevajo uresničiti enega ali več naslednjih ciljev: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice
  si v drugih sektorjih iz točke (f) člena 39 prizadevajo uresničiti enega ali več naslednjih ciljev:

Države članice

V skladu s členoma 5 in 6 o skupnih ciljih
  si
  države članice
  v drugih sektorjih iz točke (f) člena 39 prizadevajo uresničiti enega ali več naslednjih ciljev:

V skladu s členoma 5 in 6 o skupnih ciljih

države članice

Sprememba 390

Sprememba 390

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 1 – točka a

Člen 59 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | načrtovanje proizvodnje, prilagajanje proizvodnje povpraševanju, zlasti glede kakovosti in
  količine
  , optimizacija stroškov proizvodnje in donosnosti naložb ter stabiliziranje cen proizvajalcev; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (a), (b), (c) in (i) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

načrtovanje proizvodnje, prilagajanje proizvodnje povpraševanju, zlasti glede kakovosti in
  količine
  , optimizacija stroškov proizvodnje in donosnosti naložb ter stabiliziranje cen proizvajalcev; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (a), (b), (c) in (i) člena 6(1);

količine

| (a) | načrtovanje proizvodnje, prilagajanje proizvodnje povpraševanju, zlasti glede kakovosti
  , količine
  in
  raznolikosti
  , optimizacija stroškov proizvodnje in donosnosti naložb ter stabiliziranje cen proizvajalcev; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (a), (b), (c) in (i) člena 6(1); |
| --- | --- |

(a)

načrtovanje proizvodnje, prilagajanje proizvodnje povpraševanju, zlasti glede kakovosti
  , količine
  in
  raznolikosti
  , optimizacija stroškov proizvodnje in donosnosti naložb ter stabiliziranje cen proizvajalcev; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (a), (b), (c) in (i) člena 6(1);

, količine

raznolikosti

Sprememba 391

Sprememba 391

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 1 – točka b

Člen 59 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | koncentracija ponudbe in dajanje na trg zadevnih proizvodov; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (a) in (c) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

koncentracija ponudbe in dajanje na trg zadevnih proizvodov; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (a) in (c) člena 6(1);

| (b) | koncentracija ponudbe in dajanje na trg zadevnih proizvodov
  ter spodbujanje kolektivnih pogajanj o pogodbah
  ; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (a) in (c) člena 6(1); |
| --- | --- |

(b)

koncentracija ponudbe in dajanje na trg zadevnih proizvodov
  ter spodbujanje kolektivnih pogajanj o pogodbah
  ; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (a) in (c) člena 6(1);

ter spodbujanje kolektivnih pogajanj o pogodbah

Sprememba 392

Sprememba 392

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 1 – točka c

Člen 59 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | raziskave in razvoj na področju trajnostnih proizvodnih metod, vključno z odpornostjo na škodljivce ter inovativnimi praksami in pridelovalnimi tehnikami, ki spodbujajo gospodarsko konkurenčnost in krepijo razvoj trga;
  ta cilja
  se
  nanašata
  na specifične cilje iz točk (a), (c) in (i) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

raziskave in razvoj na področju trajnostnih proizvodnih metod, vključno z odpornostjo na škodljivce ter inovativnimi praksami in pridelovalnimi tehnikami, ki spodbujajo gospodarsko konkurenčnost in krepijo razvoj trga;
  ta cilja
  se
  nanašata
  na specifične cilje iz točk (a), (c) in (i) člena 6(1);

ta cilja

nanašata

| (c) | raziskave in razvoj na področju trajnostnih proizvodnih metod
  ter njihova uporaba
  , vključno z odpornostjo na škodljivce
  in boleznim živali ter podnebnim spremembam, gensko raznovrstnostjo, zaščito tal, izboljšanjem biološke varnosti in zmanjšanjem protimikrobnih snovi
  ter inovativnimi praksami in pridelovalnimi tehnikami, ki spodbujajo
  dolgoročno
  gospodarsko konkurenčnost in krepijo razvoj trga;
  ti cilji
  se
  nanašajo
  na specifične cilje iz točk (a), (c)
  , (d), (e), (f)
  in (i) člena 6(1); |
| --- | --- |

(c)

raziskave in razvoj na področju trajnostnih proizvodnih metod
  ter njihova uporaba
  , vključno z odpornostjo na škodljivce
  in boleznim živali ter podnebnim spremembam, gensko raznovrstnostjo, zaščito tal, izboljšanjem biološke varnosti in zmanjšanjem protimikrobnih snovi
  ter inovativnimi praksami in pridelovalnimi tehnikami, ki spodbujajo
  dolgoročno
  gospodarsko konkurenčnost in krepijo razvoj trga;
  ti cilji
  se
  nanašajo
  na specifične cilje iz točk (a), (c)
  , (d), (e), (f)
  in (i) člena 6(1);

ter njihova uporaba

in boleznim živali ter podnebnim spremembam, gensko raznovrstnostjo, zaščito tal, izboljšanjem biološke varnosti in zmanjšanjem protimikrobnih snovi

dolgoročno

ti cilji

nanašajo

, (d), (e), (f)

Sprememba 393

Sprememba 393

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 1 – točka d

Člen 59 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | spodbujanje, razvoj in izvajanje proizvodnih metod, ki spoštujejo okolje in standarde dobrobiti živali, okolju prijaznih postopkov gojenja, pridelovalnih tehnik in proizvodnih metod, ki so odporni na škodljivce, okolju prijazne uporabe stranskih proizvodov in odpadkov ter ravnanja z njimi ter trajnostne rabe naravnih virov, zlasti varstva vode, tal in drugih naravnih virov; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (e) in (f) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

spodbujanje, razvoj in izvajanje proizvodnih metod, ki spoštujejo okolje in standarde dobrobiti živali, okolju prijaznih postopkov gojenja, pridelovalnih tehnik in proizvodnih metod, ki so odporni na škodljivce, okolju prijazne uporabe stranskih proizvodov in odpadkov ter ravnanja z njimi ter trajnostne rabe naravnih virov, zlasti varstva vode, tal in drugih naravnih virov; ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (e) in (f) člena 6(1);

| (d) | spodbujanje, razvoj in izvajanje proizvodnih metod, ki spoštujejo okolje in standarde dobrobiti živali, okolju prijaznih postopkov gojenja, pridelovalnih tehnik in proizvodnih metod, ki so odporni na škodljivce,
  odpornosti proti boleznim živali,
  okolju prijazne uporabe stranskih proizvodov in odpadkov ter ravnanja z njimi ter trajnostne rabe naravnih virov, zlasti varstva vode, tal in drugih naravnih virov;
  zmanjšanje izpustov in povečanje energetske učinkovitosti;
  ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (e) in (f) člena 6(1); |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje, razvoj in izvajanje proizvodnih metod, ki spoštujejo okolje in standarde dobrobiti živali, okolju prijaznih postopkov gojenja, pridelovalnih tehnik in proizvodnih metod, ki so odporni na škodljivce,
  odpornosti proti boleznim živali,
  okolju prijazne uporabe stranskih proizvodov in odpadkov ter ravnanja z njimi ter trajnostne rabe naravnih virov, zlasti varstva vode, tal in drugih naravnih virov;
  zmanjšanje izpustov in povečanje energetske učinkovitosti;
  ti cilji se nanašajo na specifične cilje iz točk (e) in (f) člena 6(1);

odpornosti proti boleznim živali,

zmanjšanje izpustov in povečanje energetske učinkovitosti;

Sprememba 394

Sprememba 394

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 1 – točka e

Člen 59 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, kot je določeno v točki (d) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje, kot je določeno v točki (d) člena 6(1);

| (e) | prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje,
  vključno s preprečevanjem in obvladovanjem tropskih in zoonotskih bolezni,
  kot je določeno v točki (d) člena 6(1); |
| --- | --- |

(e)

prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje,
  vključno s preprečevanjem in obvladovanjem tropskih in zoonotskih bolezni,
  kot je določeno v točki (d) člena 6(1);

vključno s preprečevanjem in obvladovanjem tropskih in zoonotskih bolezni,

Sprememba 395

Sprememba 395

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 1 – točka f

Člen 59 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | povečanje tržne vrednosti in kakovosti proizvodov, vključno z izboljšanjem kakovosti proizvodov in razvijanjem proizvodov z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo ali proizvodov, ki so zajeti v nacionalni shemi kakovosti; ti cilji se nanašajo na specifični cilj iz točke (b) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

povečanje tržne vrednosti in kakovosti proizvodov, vključno z izboljšanjem kakovosti proizvodov in razvijanjem proizvodov z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo ali proizvodov, ki so zajeti v nacionalni shemi kakovosti; ti cilji se nanašajo na specifični cilj iz točke (b) člena 6(1);

| (f) | povečanje tržne vrednosti in kakovosti proizvodov, vključno z izboljšanjem kakovosti proizvodov in
  segmentacije trga ter
  razvijanjem proizvodov z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo ali proizvodov, ki so zajeti v nacionalni shemi kakovosti; ti cilji se nanašajo na specifični cilj iz točke (b) člena 6(1); |
| --- | --- |

(f)

povečanje tržne vrednosti in kakovosti proizvodov, vključno z izboljšanjem kakovosti proizvodov in
  segmentacije trga ter
  razvijanjem proizvodov z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo ali proizvodov, ki so zajeti v nacionalni shemi kakovosti; ti cilji se nanašajo na specifični cilj iz točke (b) člena 6(1);

segmentacije trga ter

Sprememba 396

Sprememba 396

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 1 – točka g

Člen 59 – odstavek 1 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | promocija in trženje proizvodov iz enega ali več sektorjev iz točke (f) člena 
  40
  ; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (b) in (c) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

promocija in trženje proizvodov iz enega ali več sektorjev iz točke (f) člena 
  40
  ; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (b) in (c) člena 6(1);

40

| (g) | promocija in trženje proizvodov iz enega ali več sektorjev iz točke (f) člena 
  39
  ; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (b) in (c) člena 6(1); |
| --- | --- |

(g)

promocija in trženje proizvodov iz enega ali več sektorjev iz točke (f) člena 
  39
  ; ta cilja se nanašata na specifične cilje iz točk (b) in (c) člena 6(1);

39

Sprememba 397

Sprememba 397

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 1 – točka h

Člen 59 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | preprečevanje in obvladovanje
  kriz
  , da bi preprečevali in reševali krize na trgu v enem ali več sektorjih iz točke (f) člena 39; ta cilj se nanaša na specifične cilje iz točk (a), (b) in (c) člena 6(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

preprečevanje in obvladovanje
  kriz
  , da bi preprečevali in reševali krize na trgu v enem ali več sektorjih iz točke (f) člena 39; ta cilj se nanaša na specifične cilje iz točk (a), (b) in (c) člena 6(1).

kriz

| (h) | preprečevanje
  kriz ter blažitev
  in obvladovanje
  tveganj
  , da bi preprečevali in reševali krize na trgu v enem ali več sektorjih iz točke (f) člena 39; ta cilj se nanaša na specifične cilje iz točk (a), (b) in (c) člena 6(1); |
| --- | --- |

(h)

preprečevanje
  kriz ter blažitev
  in obvladovanje
  tveganj
  , da bi preprečevali in reševali krize na trgu v enem ali več sektorjih iz točke (f) člena 39; ta cilj se nanaša na specifične cilje iz točk (a), (b) in (c) člena 6(1);

kriz ter blažitev

tveganj

Sprememba 398

Sprememba 398

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 1 – točka h a (novo)

Člen 59 – odstavek 1 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | preprečevanje napadov plenilskih vrst na živino; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ha)

(ha)

preprečevanje napadov plenilskih vrst na živino;

preprečevanje napadov plenilskih vrst na živino;

Sprememba 399

Sprememba 399

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 59 – odstavek 1 – točka h b (novo)

Člen 59 – odstavek 1 – točka h b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (hb) | prispevanje k strategiji Unije za spodbujanje beljakovinskih rastlin, zlasti krme in stročnic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(hb)

(hb)

prispevanje k strategiji Unije za spodbujanje beljakovinskih rastlin, zlasti krme in stročnic.

prispevanje k strategiji Unije za spodbujanje beljakovinskih rastlin, zlasti krme in stročnic.

Spremembi 400 in 826 cp

Spremembi 400 in 826 cp

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 60 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice v zvezi s cilji iz točk od (a) do (g) člena 59 v svojih strateških načrtih SKP izberejo
  eno
  ali več naslednjih vrst intervencij: | 1.   Države članice v zvezi s cilji iz
  točk od (a) do (fa) člena 56 in
  točk od (a) do (g) člena 59 v svojih strateških načrtih SKP izberejo
  dve
  ali več naslednjih vrst intervencij: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice v zvezi s cilji iz točk od (a) do (g) člena 59 v svojih strateških načrtih SKP izberejo
  eno
  ali več naslednjih vrst intervencij:

1.   Države članice v zvezi s cilji iz
  točk od (a) do (fa) člena 56 in
  točk od (a) do (g) člena 59 v svojih strateških načrtih SKP izberejo
  dve
  ali več naslednjih vrst intervencij:

Spremembi 401 in 826 cp

Spremembi 401 in 826 cp

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka i

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | ohranjanje tal, vključno s 
  povečanjem zalog
  ogljika v tleh; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

ohranjanje tal, vključno s 
  povečanjem zalog
  ogljika v tleh;

povečanjem zalog

| (i) | ohranjanje tal
  ter ponovna vzpostavitev rodovitnosti in strukture tal
  , vključno s 
  preprečevanjem degradacije tal in pospešitvijo sekvestracije
  ogljika v tleh
  in zmanjšanjem onesnaževal v gnojilih
  ; |
| --- | --- |

(i)

ohranjanje tal
  ter ponovna vzpostavitev rodovitnosti in strukture tal
  , vključno s 
  preprečevanjem degradacije tal in pospešitvijo sekvestracije
  ogljika v tleh
  in zmanjšanjem onesnaževal v gnojilih
  ;

ter ponovna vzpostavitev rodovitnosti in strukture tal

preprečevanjem degradacije tal in pospešitvijo sekvestracije

in zmanjšanjem onesnaževal v gnojilih

Sprememba 402

Sprememba 402

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka ii

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | izboljšanje uporabe vode in gospodarjenja z njo, vključno z varčevanjem z vodo in njenim črpanjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

izboljšanje uporabe vode in gospodarjenja z njo, vključno z varčevanjem z vodo in njenim črpanjem;

| (ii) | izboljšanje uporabe vode in
  dobrega
  gospodarjenja z njo, vključno z varčevanjem z vodo in njenim črpanjem
  , kar prispeva k dobremu stanju povodij
  ; |
| --- | --- |

(ii)

izboljšanje uporabe vode in
  dobrega
  gospodarjenja z njo, vključno z varčevanjem z vodo in njenim črpanjem
  , kar prispeva k dobremu stanju povodij
  ;

dobrega

, kar prispeva k dobremu stanju povodij

Sprememba 403

Sprememba 403

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka iv

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka iv

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iv) | varčevanje z energijo in večjo energijsko učinkovitost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iv)

varčevanje z energijo in večjo energijsko učinkovitost;

| (iv) | varčevanje z energijo in večjo energijsko učinkovitost
  , vključno z uporabo obnovljivih virov energije, kot je trajnostna uporaba ostankov iz kmetijstva
  ; |
| --- | --- |

(iv)

varčevanje z energijo in večjo energijsko učinkovitost
  , vključno z uporabo obnovljivih virov energije, kot je trajnostna uporaba ostankov iz kmetijstva
  ;

, vključno z uporabo obnovljivih virov energije, kot je trajnostna uporaba ostankov iz kmetijstva

Sprememba 404

Sprememba 404

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka iv a (novo)

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka iv a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iva) | zmanjšanje plinastih onesnaževal in toplogrednih plinov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iva)

(iva)

zmanjšanje plinastih onesnaževal in toplogrednih plinov;

zmanjšanje plinastih onesnaževal in toplogrednih plinov;

Spremembi 405 in 826 cp

Spremembi 405 in 826 cp

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka v

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka v

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (v) | ekološko embalažo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(v)

ekološko embalažo;

| (v) | ekološko embalažo
  in zmanjšanje količine odpadne embalaže
  ; |
| --- | --- |

(v)

ekološko embalažo
  in zmanjšanje količine odpadne embalaže
  ;

in zmanjšanje količine odpadne embalaže

Spremembi 406 in 826 cp

Spremembi 406 in 826 cp

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka vi

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka vi

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (vi) | zdravje in dobrobit
  živali; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(vi)

zdravje in dobrobit
  živali;

zdravje in dobrobit

| (vi) | biološko zaščito, varstvo zdravja
  živali
  in njihovo dobrobit, vključno s trajnostnim upravljanjem in preprečevanjem tropskih ter zoonotskih bolezni
  ; |
| --- | --- |

(vi)

biološko zaščito, varstvo zdravja
  živali
  in njihovo dobrobit, vključno s trajnostnim upravljanjem in preprečevanjem tropskih ter zoonotskih bolezni
  ;

biološko zaščito, varstvo zdravja

in njihovo dobrobit, vključno s trajnostnim upravljanjem in preprečevanjem tropskih ter zoonotskih bolezni

Sprememba 826 cp

Sprememba 826 cp

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka vii

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka vii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (vii) | zmanjšanje nastajanja odpadkov ter izboljšanje uporabe stranskih proizvodov in odpadkov in ravnanja z njimi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(vii)

zmanjšanje nastajanja odpadkov ter izboljšanje uporabe stranskih proizvodov in odpadkov in ravnanja z njimi;

| (vii) | zmanjšanje nastajanja
  emisij in
  odpadkov ter izboljšanje uporabe stranskih proizvodov in odpadkov in ravnanja z njimi; |
| --- | --- |

(vii)

zmanjšanje nastajanja
  emisij in
  odpadkov ter izboljšanje uporabe stranskih proizvodov in odpadkov in ravnanja z njimi;

emisij in

Sprememba 407

Sprememba 407

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka vii a (novo)

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka vii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (viia) | preprečevanje in obvladovanje tropskih in zoonotskih bolezni; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(viia)

(viia)

preprečevanje in obvladovanje tropskih in zoonotskih bolezni;

preprečevanje in obvladovanje tropskih in zoonotskih bolezni;

Spremembi 408 in 826 cp

Spremembi 408 in 826 cp

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka viii

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka viii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (viii) | izboljšanje odpornosti na škodljivce; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(viii)

izboljšanje odpornosti na škodljivce;

| (viii) | izboljšanje odpornosti na škodljivce
  s spodbujanjem integriranega zatiranja škodljivcev, vključno z ustreznimi praksami gospodarjenja in postopki gojenja rastlin, in s praksami obvladovanja ter boj proti boleznim živali
  ; |
| --- | --- |

(viii)

izboljšanje odpornosti na škodljivce
  s spodbujanjem integriranega zatiranja škodljivcev, vključno z ustreznimi praksami gospodarjenja in postopki gojenja rastlin, in s praksami obvladovanja ter boj proti boleznim živali
  ;

s spodbujanjem integriranega zatiranja škodljivcev, vključno z ustreznimi praksami gospodarjenja in postopki gojenja rastlin, in s praksami obvladovanja ter boj proti boleznim živali

Spremembi 409 in 826 cp

Spremembi 409 in 826 cp

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka ix

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka ix

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ix) | zmanjšanje
  tveganj in vplivov
  rabe pesticidov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ix)

zmanjšanje
  tveganj in vplivov
  rabe pesticidov;

tveganj in vplivov

| (ix) | bistveno
  zmanjšanje rabe pesticidov
  ter odvisnosti od njih
  ; |
| --- | --- |

(ix)

bistveno
  zmanjšanje rabe pesticidov
  ter odvisnosti od njih
  ;

bistveno

ter odvisnosti od njih

Sprememba 826 cp

Sprememba 826 cp

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka ix a (novo)

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka ix a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ixa) | izboljšanje odpornosti na živalske bolezni in zmanjšanje uporabe antibiotikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ixa)

(ixa)

izboljšanje odpornosti na živalske bolezni in zmanjšanje uporabe antibiotikov;

izboljšanje odpornosti na živalske bolezni in zmanjšanje uporabe antibiotikov;

Sprememba 410

Sprememba 410

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka x

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka x

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (x) | oblikovanje in ohranjanje habitatov, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(x)

oblikovanje in ohranjanje habitatov, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost;

| (x) | oblikovanje in ohranjanje habitatov, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost
  , ter spodbujanje lokalnih sort
  ; |
| --- | --- |

(x)

oblikovanje in ohranjanje habitatov, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost
  , ter spodbujanje lokalnih sort
  ;

, ter spodbujanje lokalnih sort

Sprememba 411

Sprememba 411

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka x a (novo)

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka x a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (xa) | zmanjšanje uporabe protimikrobnih snovi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(xa)

(xa)

zmanjšanje uporabe protimikrobnih snovi;

zmanjšanje uporabe protimikrobnih snovi;

Sprememba 412

Sprememba 412

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka x b (novo)

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka x b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (xb) | izboljšanje pogojev gojenja, spravila in oddaje proizvodov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(xb)

(xb)

izboljšanje pogojev gojenja, spravila in oddaje proizvodov;

izboljšanje pogojev gojenja, spravila in oddaje proizvodov;

Sprememba 413

Sprememba 413

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka x c (novo)

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka x c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (xc) | spremljanje, poznavanje in nadzor trga; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(xc)

(xc)

spremljanje, poznavanje in nadzor trga;

spremljanje, poznavanje in nadzor trga;

Sprememba 414

Sprememba 414

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka x d (novo)

Člen 60 – odstavek 1 – točka a – točka x d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (xd) | preprečevanje napadov plenilskih vrst na živino. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(xd)

(xd)

preprečevanje napadov plenilskih vrst na živino.

preprečevanje napadov plenilskih vrst na živino.

Spremembi 415 in 826 cp

Spremembi 415 in 826 cp

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka b

Člen 60 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | storitve svetovanja in tehnična pomoč, zlasti na področju prilagajanja
  podnebnim spremembam in njihove blažitve
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

storitve svetovanja in tehnična pomoč, zlasti na področju prilagajanja
  podnebnim spremembam in njihove blažitve
  ;

podnebnim spremembam in njihove blažitve

| (b) | storitve svetovanja in tehnična pomoč, zlasti na področju
  kakovosti pridelave, biotske raznovrstnosti in okolja, blažitve podnebnih sprememb in
  prilagajanja
  nanje, boja proti škodljivcem in boleznim živali in izboljšanja odpornosti nanje ter izboljšanja kakovosti proizvodov
  ; |
| --- | --- |

(b)

storitve svetovanja in tehnična pomoč, zlasti na področju
  kakovosti pridelave, biotske raznovrstnosti in okolja, blažitve podnebnih sprememb in
  prilagajanja
  nanje, boja proti škodljivcem in boleznim živali in izboljšanja odpornosti nanje ter izboljšanja kakovosti proizvodov
  ;

kakovosti pridelave, biotske raznovrstnosti in okolja, blažitve podnebnih sprememb in

nanje, boja proti škodljivcem in boleznim živali in izboljšanja odpornosti nanje ter izboljšanja kakovosti proizvodov

Sprememba 826 cp

Sprememba 826 cp

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka c

Člen 60 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | usposabljanje, vključno z mentorstvom in izmenjavo dobrih praks; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

usposabljanje, vključno z mentorstvom in izmenjavo dobrih praks;

| (c) | usposabljanje, vključno z mentorstvom in izmenjavo dobrih praks
  , zlasti na področju ekološkega kmetovanja, oblikovanja permakulturnih sistemov in praks za povečevanje zalog ogljika
  ; |
| --- | --- |

(c)

usposabljanje, vključno z mentorstvom in izmenjavo dobrih praks
  , zlasti na področju ekološkega kmetovanja, oblikovanja permakulturnih sistemov in praks za povečevanje zalog ogljika
  ;

, zlasti na področju ekološkega kmetovanja, oblikovanja permakulturnih sistemov in praks za povečevanje zalog ogljika

Sprememba 416

Sprememba 416

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka d a (novo)

Člen 60 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | integrirana pridelava; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

integrirana pridelava;

integrirana pridelava;

Sprememba 417

Sprememba 417

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka e

Člen 60 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | ukrepi za povečanje trajnostnosti in učinkovitosti prevoza in skladiščenja proizvodov iz enega ali več sektorjev iz točke (f) člena 
  40
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

ukrepi za povečanje trajnostnosti in učinkovitosti prevoza in skladiščenja proizvodov iz enega ali več sektorjev iz točke (f) člena 
  40
  ;

40

| (e) | ukrepi za povečanje trajnostnosti in učinkovitosti prevoza in skladiščenja proizvodov iz enega ali več sektorjev iz točke (f) člena 
  39
  ; |
| --- | --- |

(e)

ukrepi za povečanje trajnostnosti in učinkovitosti prevoza in skladiščenja proizvodov iz enega ali več sektorjev iz točke (f) člena 
  39
  ;

39

Sprememba 418

Sprememba 418

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka h

Člen 60 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | izvajanje sistemov sledljivosti in certificiranja, zlasti spremljanje kakovosti proizvodov, ki se prodajajo končnim potrošnikom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

izvajanje sistemov sledljivosti in certificiranja, zlasti spremljanje kakovosti proizvodov, ki se prodajajo končnim potrošnikom.

| (h) | izvajanje sistemov sledljivosti
  vzdolž celotne proizvodne verige
  in certificiranja, zlasti spremljanje kakovosti proizvodov, ki se prodajajo končnim potrošnikom
  , vključno s sledljivostjo izvora oljk in olja skozi različne stopnje proizvodne verige ter informacijami o proizvodnih metodah; |
| --- | --- |

(h)

izvajanje sistemov sledljivosti
  vzdolž celotne proizvodne verige
  in certificiranja, zlasti spremljanje kakovosti proizvodov, ki se prodajajo končnim potrošnikom
  , vključno s sledljivostjo izvora oljk in olja skozi različne stopnje proizvodne verige ter informacijami o proizvodnih metodah;

vzdolž celotne proizvodne verige

, vključno s sledljivostjo izvora oljk in olja skozi različne stopnje proizvodne verige ter informacijami o proizvodnih metodah;

Sprememba 419

Sprememba 419

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 1 – točka h a (novo)

Člen 60 – odstavek 1 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | izvajanje fitosanitarnih in veterinarskih protokolov tretjih držav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ha)

(ha)

izvajanje fitosanitarnih in veterinarskih protokolov tretjih držav.

izvajanje fitosanitarnih in veterinarskih protokolov tretjih držav.

Sprememba 420

Sprememba 420

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 60 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice v zvezi s ciljem iz točke (h) člena 59 v svojih strateških načrtih SKP izberejo eno ali več naslednjih vrst intervencij: | 2.   Države članice v zvezi s ciljem iz
  točke (f) člena 56 in
  točke (h) člena 59 v svojih strateških načrtih SKP izberejo eno ali več naslednjih vrst intervencij: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice v zvezi s ciljem iz točke (h) člena 59 v svojih strateških načrtih SKP izberejo eno ali več naslednjih vrst intervencij:

2.   Države članice v zvezi s ciljem iz
  točke (f) člena 56 in
  točke (h) člena 59 v svojih strateških načrtih SKP izberejo eno ali več naslednjih vrst intervencij:

Sprememba 421

Sprememba 421

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 2 – točka b

Člen 60 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki omogočajo učinkovitejše upravljanje količin, danih na trg; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki omogočajo učinkovitejše upravljanje količin, danih na trg;

| (b) | naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki omogočajo učinkovitejše upravljanje količin, danih na trg
  , ter boljšo prilagoditev ponudbe povpraševanju
  ; |
| --- | --- |

(b)

naložbe v opredmetena in neopredmetena sredstva, ki omogočajo učinkovitejše upravljanje količin, danih na trg
  , ter boljšo prilagoditev ponudbe povpraševanju
  ;

, ter boljšo prilagoditev ponudbe povpraševanju

Sprememba 422

Sprememba 422

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 2 – točka c

Člen 60 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | skupno skladiščenje proizvodov, ki jih proizvaja organizacija proizvajalcev ali člani organizacije proizvajalcev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

skupno skladiščenje proizvodov, ki jih proizvaja organizacija proizvajalcev ali člani organizacije proizvajalcev;

| (c) | skupno skladiščenje proizvodov, ki jih proizvaja organizacija proizvajalcev ali člani organizacije proizvajalcev
  , ter obdelava proizvodov, da se olajša njihovo skladiščenje
  ; |
| --- | --- |

(c)

skupno skladiščenje proizvodov, ki jih proizvaja organizacija proizvajalcev ali člani organizacije proizvajalcev
  , ter obdelava proizvodov, da se olajša njihovo skladiščenje
  ;

, ter obdelava proizvodov, da se olajša njihovo skladiščenje

Spremembi 423 in 826 cp

Spremembi 423 in 826 cp

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 2 – točka d

Člen 60 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | ponovna zasaditev sadovnjakov, kadar je to potrebno po obvezni izkrčitvi iz zdravstvenih ali fitosanitarnih razlogov po navodilu pristojnega organa države članice ali zaradi prilagoditve podnebnim spremembam; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

ponovna zasaditev sadovnjakov, kadar je to potrebno po obvezni izkrčitvi iz zdravstvenih ali fitosanitarnih razlogov po navodilu pristojnega organa države članice ali zaradi prilagoditve podnebnim spremembam;

| (d) | ponovna zasaditev sadovnjakov
  ali nasadov oljk
  , kadar je to potrebno po obvezni izkrčitvi iz zdravstvenih ali fitosanitarnih razlogov po navodilu pristojnega organa države članice ali zaradi prilagoditve podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

(d)

ponovna zasaditev sadovnjakov
  ali nasadov oljk
  , kadar je to potrebno po obvezni izkrčitvi iz zdravstvenih ali fitosanitarnih razlogov po navodilu pristojnega organa države članice ali zaradi prilagoditve podnebnim spremembam;

ali nasadov oljk

Sprememba 424

Sprememba 424

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 2 – točka d a (novo)

Člen 60 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | podporni ukrepi za zdravje in dobrobit živali; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

podporni ukrepi za zdravje in dobrobit živali;

podporni ukrepi za zdravje in dobrobit živali;

Sprememba 425

Sprememba 425

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 2 – točka d b (novo)

Člen 60 – odstavek 2 – točka d b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (db) | obnovitev staleža živine po obveznem zakolu iz zdravstvenih razlogov ali zaradi izgub, ki so posledica naravnih nesreč; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(db)

(db)

obnovitev staleža živine po obveznem zakolu iz zdravstvenih razlogov ali zaradi izgub, ki so posledica naravnih nesreč;

obnovitev staleža živine po obveznem zakolu iz zdravstvenih razlogov ali zaradi izgub, ki so posledica naravnih nesreč;

Sprememba 426

Sprememba 426

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 2 – točka d c (novo)

Člen 60 – odstavek 2 – točka d c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (dc) | izboljševanje genskih virov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(dc)

(dc)

izboljševanje genskih virov;

izboljševanje genskih virov;

Sprememba 427

Sprememba 427

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 2 – točka d d (novo)

Člen 60 – odstavek 2 – točka d d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (dd) | podaljšanje obveznih prekinitev proizvodnje na kmetijah zaradi kriz, ki izvirajo iz bolezni živali; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(dd)

(dd)

podaljšanje obveznih prekinitev proizvodnje na kmetijah zaradi kriz, ki izvirajo iz bolezni živali;

podaljšanje obveznih prekinitev proizvodnje na kmetijah zaradi kriz, ki izvirajo iz bolezni živali;

Sprememba 826

Sprememba 826

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 60 – odstavek 2 – točka h

Člen 60 – odstavek 2 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | zavarovanje letine in proizvodnje, ki prispeva k varovanju dohodkov pridelovalcev, kadar imajo izgube zaradi naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, bolezni ali napadov škodljivcev, ter hkrati zagotavlja, da upravičenci sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje tveganj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

zavarovanje letine in proizvodnje, ki prispeva k varovanju dohodkov pridelovalcev, kadar imajo izgube zaradi naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, bolezni ali napadov škodljivcev, ter hkrati zagotavlja, da upravičenci sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje tveganj.

| (h) | zavarovanje letine in proizvodnje, ki prispeva k varovanju dohodkov pridelovalcev, kadar imajo izgube zaradi naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, bolezni ali napadov škodljivcev, ter hkrati zagotavlja, da vsi upravičenci sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje tveganj.
  Zavarovanje ne bo zagotovljeno, če proizvajalci ne bodo dejavno sprejeli ukrepov za zmanjšanje svojih tveganj. |
| --- | --- |

(h)

zavarovanje letine in proizvodnje, ki prispeva k varovanju dohodkov pridelovalcev, kadar imajo izgube zaradi naravnih nesreč, slabih vremenskih razmer, bolezni ali napadov škodljivcev, ter hkrati zagotavlja, da vsi upravičenci sprejmejo potrebne ukrepe za preprečevanje tveganj.
  Zavarovanje ne bo zagotovljeno, če proizvajalci ne bodo dejavno sprejeli ukrepov za zmanjšanje svojih tveganj.

Zavarovanje ne bo zagotovljeno, če proizvajalci ne bodo dejavno sprejeli ukrepov za zmanjšanje svojih tveganj.

Sprememba 428

Sprememba 428

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 61 – odstavek 7

Člen 61 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Države članice zagotovijo, da intervencije, povezane s ciljem iz točke (h) člena 59, ne presegajo
  tretjine
  skupnih odhodkov v okviru operativnih programov organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev. | 7.   Države članice zagotovijo, da intervencije, povezane s ciljem iz točke (h) člena 59, ne presegajo
  50 %
  skupnih odhodkov v okviru operativnih programov organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Države članice zagotovijo, da intervencije, povezane s ciljem iz točke (h) člena 59, ne presegajo
  tretjine
  skupnih odhodkov v okviru operativnih programov organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev.

7.   Države članice zagotovijo, da intervencije, povezane s ciljem iz točke (h) člena 59, ne presegajo
  50 %
  skupnih odhodkov v okviru operativnih programov organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev.

Sprememba 429

Sprememba 429

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 62 – naslov

Člen 62 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Operativni skladi | Operativni skladi
  organizacij proizvajalcev |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Operativni skladi

Operativni skladi
  organizacij proizvajalcev

organizacij proizvajalcev

Sprememba 430

Sprememba 430

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 1 a (novo)

Člen 63 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Omejitev iz odstavka 1 se s 50 % poveča na 60 % za organizacije proizvajalcev ali njihova združenja, priznana v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013, za prvih pet let po letu priznanja in za organizacije proizvajalcev, ki delujejo izključno na območjih z naravnimi omejitvami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Omejitev iz odstavka 1 se s 50 % poveča na 60 % za organizacije proizvajalcev ali njihova združenja, priznana v skladu z Uredbo (EU) št. 1308/2013, za prvih pet let po letu priznanja in za organizacije proizvajalcev, ki delujejo izključno na območjih z naravnimi omejitvami.

Sprememba 431

Sprememba 431

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 1 – točka a

Člen 64 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | okoljske
  ,
  podnebne
  in druge upravljavske obveznosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

okoljske
  ,
  podnebne
  in druge upravljavske obveznosti;

okoljske

podnebne

| (a) | ukrepi na področju kmetijsko-okoljske trajnosti
  ,
  blažitve podnebnih sprememb
  in
  prilagajanja nanje ter
  druge upravljavske obveznosti; |
| --- | --- |

(a)

ukrepi na področju kmetijsko-okoljske trajnosti
  ,
  blažitve podnebnih sprememb
  in
  prilagajanja nanje ter
  druge upravljavske obveznosti;

ukrepi na področju kmetijsko-okoljske trajnosti

blažitve podnebnih sprememb

prilagajanja nanje ter

Sprememba 432

Sprememba 432

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 1 – točka e

Člen 64 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov
  in
  zagon podeželskih podjetij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov
  in
  zagon podeželskih podjetij;

in

| (e) | vzpostavitev gospodarstev mladih
  in novih
  kmetov
  ter
  zagon
  in razvoj trajnostnih
  podeželskih podjetij; |
| --- | --- |

(e)

vzpostavitev gospodarstev mladih
  in novih
  kmetov
  ter
  zagon
  in razvoj trajnostnih
  podeželskih podjetij;

in novih

ter

in razvoj trajnostnih

Sprememba 433

Sprememba 433

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 1 – točka e a (novo)

Člen 64 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | ženske na podeželskih območjih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

ženske na podeželskih območjih;

ženske na podeželskih območjih;

Sprememba 434

Sprememba 434

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 1 – točka h

Člen 64 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | izmenjava znanja in informiranje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

izmenjava znanja in informiranje.

| (h) | izmenjava znanja in informiranje
  ter |
| --- | --- |

(h)

izmenjava znanja in informiranje
  ter

ter

Spremembe 435, 1123 cp2 in 1165 cp2

Spremembe 435, 1123 cp2 in 1165 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 1 – točka h a (novo)

Člen 64 – odstavek 1 – točka h a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ha) | namestitev digitalnih tehnologij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ha)

(ha)

namestitev digitalnih tehnologij.

namestitev digitalnih tehnologij.

Sprememba 1133

Sprememba 1133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 65

Člen 65

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 65 | Člen 65 |
| Okoljske
  ,
  podnebne
  in druge upravljavske obveznosti | Kmetijsko-okoljska trajnost
  ,
  ukrepi za blažitev podnebnih sprememb
  in
  prilagajanje nanje ter
  druge upravljavske obveznosti
  , koristne za okolje |
| 1.   Države članice lahko odobrijo plačila za
  okoljske
  ,
  podnebne
  in druge upravljavske obveznosti v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP. | 1.   Države članice lahko odobrijo plačila za
  kmetijsko-okoljske trajnostne prakse
  ,
  blaženje podnebnih sprememb
  in
  prilagajanje nanje, vključno z upravljanjem naravnih tveganj, ter
  druge upravljavske obveznosti
  , kot so gozdarstvo, varstvo in izboljšanje genskih virov ter zdravje in dobrobit živali,
  v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP. |
| 2.   Države članice kmetijsko-okoljsko-podnebne obveznosti vključijo v svoje strateške načrte SKP. | 2.   Države članice kmetijsko-okoljsko-podnebne obveznosti vključijo v svoje strateške načrte SKP. |
| 3.   Države članice
  lahko
  možnost pridobitve podpore v okviru te vrste intervencij v skladu s svojimi nacionalno, regionalno ali lokalno specifičnimi potrebami zagotovijo na svojem celotnem ozemlju. | 3.   Države članice možnost pridobitve podpore v okviru te vrste intervencij v skladu s svojimi nacionalno, regionalno ali lokalno specifičnimi potrebami zagotovijo na svojem celotnem ozemlju.
  Ta podpora ne presega najvišjih zneskov iz Priloge IXaa. |
| 4.   Države članice odobrijo plačila samo tistim kmetom in drugim
  upravičencem
  , ki prostovoljno sprejmejo upravljavske obveznosti, za katere velja, da pripomorejo k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6(1). | 4.   Države članice odobrijo plačila samo tistim kmetom
  , skupinam kmetov
  in drugim
  upravljavcem zemljišč
  , ki prostovoljno sprejmejo upravljavske obveznosti,
  kot je ustrezno varstvo mokrišč in organskih tal,
  za katere velja, da pripomorejo k uresničevanju
  ustreznih
  specifičnih ciljev iz člena 6(1).
  Prednost lahko imajo sheme, ki so posebej usmerjene na obravnavanje razmer in potreb v lokalnem okolju ter po potrebi prispevajo k uresničevanju ciljev iz zakonodajnih aktov, navedenih v Prilogi XI. |
| 5.   V okviru tovrstnih intervencij države članice določijo le plačila, ki zajemajo obveznosti, ki: | 5.   V okviru tovrstnih intervencij države članice določijo le plačila, ki zajemajo obveznosti, ki: |
| (a) | presegajo zadevne predpisane zahteve ravnanja ter standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje, določene v skladu z oddelkom 2 poglavja I tega naslova; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 65

Člen 65

Okoljske
  ,
  podnebne
  in druge upravljavske obveznosti

Okoljske

podnebne

Kmetijsko-okoljska trajnost
  ,
  ukrepi za blažitev podnebnih sprememb
  in
  prilagajanje nanje ter
  druge upravljavske obveznosti
  , koristne za okolje

Kmetijsko-okoljska trajnost

ukrepi za blažitev podnebnih sprememb

prilagajanje nanje ter

, koristne za okolje

1.   Države članice lahko odobrijo plačila za
  okoljske
  ,
  podnebne
  in druge upravljavske obveznosti v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.

1.   Države članice lahko odobrijo plačila za
  kmetijsko-okoljske trajnostne prakse
  ,
  blaženje podnebnih sprememb
  in
  prilagajanje nanje, vključno z upravljanjem naravnih tveganj, ter
  druge upravljavske obveznosti
  , kot so gozdarstvo, varstvo in izboljšanje genskih virov ter zdravje in dobrobit živali,
  v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.

2.   Države članice kmetijsko-okoljsko-podnebne obveznosti vključijo v svoje strateške načrte SKP.

2.   Države članice kmetijsko-okoljsko-podnebne obveznosti vključijo v svoje strateške načrte SKP.

3.   Države članice
  lahko
  možnost pridobitve podpore v okviru te vrste intervencij v skladu s svojimi nacionalno, regionalno ali lokalno specifičnimi potrebami zagotovijo na svojem celotnem ozemlju.

3.   Države članice možnost pridobitve podpore v okviru te vrste intervencij v skladu s svojimi nacionalno, regionalno ali lokalno specifičnimi potrebami zagotovijo na svojem celotnem ozemlju.
  Ta podpora ne presega najvišjih zneskov iz Priloge IXaa.

4.   Države članice odobrijo plačila samo tistim kmetom in drugim
  upravičencem
  , ki prostovoljno sprejmejo upravljavske obveznosti, za katere velja, da pripomorejo k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6(1).

4.   Države članice odobrijo plačila samo tistim kmetom
  , skupinam kmetov
  in drugim
  upravljavcem zemljišč
  , ki prostovoljno sprejmejo upravljavske obveznosti,
  kot je ustrezno varstvo mokrišč in organskih tal,
  za katere velja, da pripomorejo k uresničevanju
  ustreznih
  specifičnih ciljev iz člena 6(1).
  Prednost lahko imajo sheme, ki so posebej usmerjene na obravnavanje razmer in potreb v lokalnem okolju ter po potrebi prispevajo k uresničevanju ciljev iz zakonodajnih aktov, navedenih v Prilogi XI.

5.   V okviru tovrstnih intervencij države članice določijo le plačila, ki zajemajo obveznosti, ki:

5.   V okviru tovrstnih intervencij države članice določijo le plačila, ki zajemajo obveznosti, ki:

(a)

presegajo zadevne predpisane zahteve ravnanja ter standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje, določene v skladu z oddelkom 2 poglavja I tega naslova;

| (a) | presegajo zadevne predpisane zahteve ravnanja ter standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje, določene v skladu z oddelkom 2 poglavja I tega naslova; |
| --- | --- |

(a)

presegajo zadevne predpisane zahteve ravnanja ter standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje, določene v skladu z oddelkom 2 poglavja I tega naslova;

| (b) | presegajo minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter dobrobit živali kot tudi druge obvezne zahteve, določene
  z nacionalnim pravom in
  pravom Unije; |
| --- | --- |

(b)

presegajo minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter dobrobit živali kot tudi druge obvezne zahteve, določene
  z nacionalnim pravom in
  pravom Unije;

z nacionalnim pravom in

| (b) | presegajo
  ustrezne
  minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter dobrobit živali
  in preprečevanje protimikrobne odpornosti
  kot tudi druge
  ustrezne
  obvezne zahteve, določene
  s
  pravom Unije; |
| --- | --- |

(b)

presegajo
  ustrezne
  minimalne zahteve za uporabo gnojil in fitofarmacevtskih sredstev ter dobrobit živali
  in preprečevanje protimikrobne odpornosti
  kot tudi druge
  ustrezne
  obvezne zahteve, določene
  s
  pravom Unije;

ustrezne

in preprečevanje protimikrobne odpornosti

ustrezne

s

| (c) | presegajo pogoje, določene za vzdrževanje kmetijske površine v skladu s točko (a) člena 4(1); |
| --- | --- |

(c)

presegajo pogoje, določene za vzdrževanje kmetijske površine v skladu s točko (a) člena 4(1);

| (c) | presegajo pogoje, določene za vzdrževanje kmetijske površine v skladu s točko (a) člena 4(1); |
| --- | --- |

(c)

presegajo pogoje, določene za vzdrževanje kmetijske površine v skladu s točko (a) člena 4(1);

| (d) | se razlikujejo od obveznosti, v zvezi s katerimi so odobrena plačila v skladu s členom 28. |
| --- | --- |

(d)

se razlikujejo od obveznosti, v zvezi s katerimi so odobrena plačila v skladu s členom 28.

| (d) | se razlikujejo od obveznosti, v zvezi s katerimi so odobrena plačila v skladu s členom 28
  , ali se z njimi dopolnjujejo, ob zagotavljanju, da ne pride do dvojnega financiranja
  . |
| --- | --- |

(d)

se razlikujejo od obveznosti, v zvezi s katerimi so odobrena plačila v skladu s členom 28
  , ali se z njimi dopolnjujejo, ob zagotavljanju, da ne pride do dvojnega financiranja
  .

, ali se z njimi dopolnjujejo, ob zagotavljanju, da ne pride do dvojnega financiranja

6.   Države članice upravičencem nadomestijo stroške in izpad dohodka zaradi sprejetih obveznosti. Po potrebi lahko krijejo tudi stroške poslovanja. Države članice lahko v ustrezno utemeljenih primerih odobrijo podporo kot pavšalni znesek ali enkratno plačilo na enoto. Plačila se odobrijo letno.

6.   Države članice upravičencem nadomestijo stroške in izpad dohodka zaradi sprejetih obveznosti.
  Države članice upravičencem zagotovijo tudi finančno spodbudo,
  po potrebi
  pa
  lahko krijejo tudi stroške poslovanja. Države članice lahko v ustrezno utemeljenih primerih odobrijo podporo kot pavšalni znesek ali enkratno plačilo na enoto
  na hektar površine ali drugo opredeljeno enoto, odvisno od narave obveznosti. Države članice lahko odobrijo letno podporo za programe za celotno kmetijo, ki so usmerjeni v celostno preoblikovanje sistemov kmetovanja za doseganje ciljev iz tega odstavka
  . Plačila se odobrijo letno.

6a.
     
  Raven plačil se spreminja glede na to, kako ambiciozna je posamezna praksa ali sklop praks glede trajnosti, na podlagi nediskriminatornih meril, da bi se učinkovito spodbujalo sodelovanje. Države članice lahko tudi razlikujejo med plačili glede na vrsto omejitev, ki zaradi sprejetih obveznosti vplivajo na kmetijske dejavnosti, in glede na različne sisteme kmetovanja.

7.   Države članice lahko spodbujajo in podpirajo kolektivne sheme in sheme plačil na podlagi rezultatov, da bi kmete spodbudile k znatnemu izboljšanju kakovosti okolja v večjem obsegu in na merljiv način.

7.   Države članice lahko spodbujajo in podpirajo
  prostovoljne
  kolektivne sheme
  , kombinacijo upravljavskih obveznosti v obliki lokalno vodenih shem
  in sheme plačil na podlagi rezultatov,
  tudi po teritorialnem pristopu,
  da bi kmete
  in skupine kmetov
  spodbudile k znatnemu izboljšanju kakovosti okolja v večjem obsegu in na merljiv način.
  Vzpostavijo vsa potrebna sredstva za svetovanje, usposabljanje in prenos znanja v pomoč kmetom, ki spremenijo svoje proizvodne sisteme.

8.   Obveznosti se sprejmejo za obdobje od petih do sedmih let. Vendar lahko države članice v svojih strateških načrtih SKP za določene vrste obveznosti določijo daljše obdobje, tudi z letnim podaljševanjem obveznosti po zaključku začetnega obdobja, kadar je to potrebno za doseganje ali ohranjanje želenih okoljskih koristi. Države članice lahko v svojih strateških načrtih SKP v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih in za nove obveznosti, ki neposredno sledijo obveznostim, izpolnjenim v začetnem obdobju, določijo krajše obdobje.

8.   Obveznosti se
  običajno
  sprejmejo za obdobje od petih do sedmih let. Vendar lahko države članice v svojih strateških načrtih SKP za določene vrste obveznosti določijo daljše obdobje, tudi z letnim podaljševanjem obveznosti po zaključku začetnega obdobja, kadar je to potrebno za doseganje ali ohranjanje želenih okoljskih koristi
  , pri čemer upoštevajo tudi dolgoročnost gozdarstva
  . Države članice lahko v svojih strateških načrtih SKP v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih in za nove obveznosti, ki neposredno sledijo obveznostim, izpolnjenim v začetnem obdobju, določijo krajše obdobje.

9.   Kadar se podpora v okviru te vrste intervencij odobri kmetijsko-okoljsko-podnebnim obveznostim, obveznostim za preusmeritev v prakse in metode ekološkega kmetovanja, kot so opredeljene v Uredbi (ES) št. 834/2007, ali njihovo ohranjanje ter gozdarsko-okoljskim in podnebnim storitvam, države članice določijo plačilo na hektar.

9.   Kadar se podpora v okviru te vrste intervencij odobri kmetijsko-okoljsko-podnebnim obveznostim,
  pa tudi
  obveznostim za preusmeritev v prakse in metode ekološkega kmetovanja, kot so opredeljene v Uredbi (ES) št. 834/2007, ali njihovo ohranjanje
  , integriranemu zatiranju škodljivcev, varstvu kmetijsko-gozdarskih sistemov
  ter gozdarsko-okoljskim in podnebnim storitvam, države članice določijo plačilo na hektar
  površine ali na drugo opredeljeno enoto, odvisno od narave obveznosti
  .

10.   Države članice zagotovijo, da imajo osebe, ki izvajajo operacije v okviru te vrste intervencij, dostop do znanja in informacij, ki so potrebni za izvajanje takšnih operacij.

10.   Države članice zagotovijo, da imajo osebe, ki izvajajo operacije v okviru te vrste intervencij, dostop do
  ustreznega
  znanja in informacij, ki so potrebni za izvajanje takšnih operacij
  , ter da se omogoči ustrezno usposabljanje tistim, ki ga potrebujejo, pa tudi dostop do strokovnega znanja za pomoč kmetom, ki se zavežejo, da bodo spremenili svoj proizvodni sistem
  .

11.   Države članice zagotovijo, da so intervencije iz tega člena skladne z intervencijami, ki se odobrijo v skladu s členom 28.

11.   Države članice zagotovijo, da so intervencije iz tega člena skladne z intervencijami, ki se odobrijo v skladu s členom 28.

Spremembi 448 in 1166 cp1

Spremembi 448 in 1166 cp1

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 1

Člen 66 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko odobrijo plačila za naravne ali druge omejitve, značilne za posamezno območje, v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi prispevale k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6(1). | 1.   Države članice lahko odobrijo plačila za naravne ali druge omejitve, značilne za posamezno območje,
  vključno z gorskimi območji in otoškimi regijami,
  v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi prispevale k uresničevanju
  ustreznih
  specifičnih ciljev iz člena 6(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice lahko odobrijo plačila za naravne ali druge omejitve, značilne za posamezno območje, v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi prispevale k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6(1).

1.   Države članice lahko odobrijo plačila za naravne ali druge omejitve, značilne za posamezno območje,
  vključno z gorskimi območji in otoškimi regijami,
  v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi prispevale k uresničevanju
  ustreznih
  specifičnih ciljev iz člena 6(1).

Spremembi 449 in 1166 cp2

Spremembi 449 in 1166 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 2

Člen 66 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Ta plačila se odobrijo
  pravim
  kmetom za območja, določena v skladu s členom 32 Uredbe (EU) št. 1305/2013. | 2.   Ta plačila se odobrijo
  dejavnim
  kmetom za območja, določena v skladu s členom 32 Uredbe (EU) št. 1305/2013
  , in za območja v Republiki Hrvaški, ki jih je prizadela vojna
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Ta plačila se odobrijo
  pravim
  kmetom za območja, določena v skladu s členom 32 Uredbe (EU) št. 1305/2013.

2.   Ta plačila se odobrijo
  dejavnim
  kmetom za območja, določena v skladu s členom 32 Uredbe (EU) št. 1305/2013
  , in za območja v Republiki Hrvaški, ki jih je prizadela vojna
  .

Spremembi 450 in 1166 cp2

Spremembi 450 in 1166 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 2 a (novo)

Člen 66 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  V primeru pravne osebe ali skupine fizičnih ali pravnih oseb lahko države članice uporabljajo podporo na ravni članov teh pravnih oseb ali skupin, kadar nacionalno pravo določa, da posamezni člani prevzamejo pravice in obveznosti, primerljive s tistimi posameznih kmetov, ki imajo status vodje kmetijskega gospodarstva, zlasti kar zadeva njihov gospodarski, socialni in davčni status, pod pogojem, da so prispevali h krepitvi kmetijskih struktur zadevnih pravnih oseb ali skupin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  V primeru pravne osebe ali skupine fizičnih ali pravnih oseb lahko države članice uporabljajo podporo na ravni članov teh pravnih oseb ali skupin, kadar nacionalno pravo določa, da posamezni člani prevzamejo pravice in obveznosti, primerljive s tistimi posameznih kmetov, ki imajo status vodje kmetijskega gospodarstva, zlasti kar zadeva njihov gospodarski, socialni in davčni status, pod pogojem, da so prispevali h krepitvi kmetijskih struktur zadevnih pravnih oseb ali skupin.

Sprememba 451

Sprememba 451

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 3

Člen 66 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice lahko odobrijo plačila v okviru te vrste intervencij le, da bi upravičencem nadomestile vse ali del dodatnih stroškov in izpada dohodka, ki so na zadevnem območju vezani na naravne ali druge omejitve, značilne za posamezno območje. | 3.   Države članice lahko odobrijo plačila v okviru te vrste intervencij le, da bi upravičencem nadomestile vse ali del dodatnih stroškov in izpada dohodka, ki so na zadevnem območju vezani na naravne ali druge omejitve, značilne za posamezno območje.
  Zagotovijo lahko tudi finančno spodbudo za upravičence, da bi še naprej kmetovali na teh območjih. Znesek podpore lahko prilagodi, da se upošteva resnost naravnih ovir, ki vplivajo na kmetijsko dejavnost in kmetijski sistem. Pri plačilih se lahko po potrebi upoštevajo tudi socialno-ekonomski in okoljski dejavniki. Države članice zagotovijo, da so izračuni ustrezni, natančni in pripravljeni vnaprej na podlagi pravične metode izračuna. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice lahko odobrijo plačila v okviru te vrste intervencij le, da bi upravičencem nadomestile vse ali del dodatnih stroškov in izpada dohodka, ki so na zadevnem območju vezani na naravne ali druge omejitve, značilne za posamezno območje.

3.   Države članice lahko odobrijo plačila v okviru te vrste intervencij le, da bi upravičencem nadomestile vse ali del dodatnih stroškov in izpada dohodka, ki so na zadevnem območju vezani na naravne ali druge omejitve, značilne za posamezno območje.
  Zagotovijo lahko tudi finančno spodbudo za upravičence, da bi še naprej kmetovali na teh območjih. Znesek podpore lahko prilagodi, da se upošteva resnost naravnih ovir, ki vplivajo na kmetijsko dejavnost in kmetijski sistem. Pri plačilih se lahko po potrebi upoštevajo tudi socialno-ekonomski in okoljski dejavniki. Države članice zagotovijo, da so izračuni ustrezni, natančni in pripravljeni vnaprej na podlagi pravične metode izračuna.

Sprememba 1166 cp3

Sprememba 1166 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 4

Člen 66 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Dodatni stroški in izpad dohodka iz odstavka 3 se izračunajo glede na naravne in druge omejitve, značilne za posamezno območje, v primerjavi z območji brez naravnih ali drugih omejitev, značilnih za posamezno območje. | 4.   Dodatni stroški in izpad dohodka iz odstavka 3 se izračunajo glede na naravne in druge omejitve, značilne za posamezno območje, v primerjavi z območji brez naravnih ali drugih omejitev, značilnih za posamezno območje.


  Znesek plačil se lahko prilagodi, da se upošteva resnost ovir, ki vplivajo na kmetijsko dejavnost različnih proizvodnih sistemov.




  Države članice lahko določijo najnižji prag za plačilo, pod katerim se plačila ne dodelijo.




  Pri dodeljenih plačilih je mogoče, kjer je ustrezno, tudi upoštevati socialno-ekonomska in okoljska pravila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Dodatni stroški in izpad dohodka iz odstavka 3 se izračunajo glede na naravne in druge omejitve, značilne za posamezno območje, v primerjavi z območji brez naravnih ali drugih omejitev, značilnih za posamezno območje.

4.   Dodatni stroški in izpad dohodka iz odstavka 3 se izračunajo glede na naravne in druge omejitve, značilne za posamezno območje, v primerjavi z območji brez naravnih ali drugih omejitev, značilnih za posamezno območje.

Znesek plačil se lahko prilagodi, da se upošteva resnost ovir, ki vplivajo na kmetijsko dejavnost različnih proizvodnih sistemov.

Države članice lahko določijo najnižji prag za plačilo, pod katerim se plačila ne dodelijo.

Pri dodeljenih plačilih je mogoče, kjer je ustrezno, tudi upoštevati socialno-ekonomska in okoljska pravila.

Sprememba 452

Sprememba 452

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 66 – odstavek 5

Člen 66 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Plačila se odobrijo letno na hektar površine. | 5.   Plačila se odobrijo letno na hektar površine
  in ne presegajo najnižjih in najvišjih zneskov iz Priloge IXaa
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Plačila se odobrijo letno na hektar površine.

5.   Plačila se odobrijo letno na hektar površine
  in ne presegajo najnižjih in najvišjih zneskov iz Priloge IXaa
  .

Sprememba 1124

Sprememba 1124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 67

Člen 67

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 67 | Člen 67 |
| Slabosti, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz nekaterih obveznih zahtev | Slabosti, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz nekaterih obveznih zahtev |
| 1.   Države članice lahko odobrijo plačila za slabosti, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz zahtev na podlagi izvajanja direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES ali Direktive 2000/60/ES, v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi prispevale k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6(1). | 1.   Države članice lahko odobrijo plačila za slabosti, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz zahtev na podlagi izvajanja direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES ali Direktive 2000/60/ES, v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi prispevale k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6(1). |
| 2.   Ta plačila se lahko odobrijo kmetom, gozdnim posestnikom in drugim upravljavcem zemljišč za območja s slabostmi iz odstavka 1. | 2.   Ta plačila se lahko odobrijo kmetom, skupinam kmetov, gozdnim posestnikom in skupinam gozdnih posestnikov, lastnikom gozdov in skupinam lastnikov gozdov. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko odobrijo tudi drugim upravljavcem zemljišč. |
| | 2a.
     
  V primeru pravne osebe ali skupine fizičnih ali pravnih oseb lahko države članice uporabijo podporo na ravni članov teh pravnih oseb ali skupin, če nacionalno pravo določa, da posamezni člani prevzamejo pravice in obveznosti, primerljive s pravicami in obveznostmi posameznih kmetov, ki imajo status nosilca kmetijskega gospodarstva, zlasti kar zadeva njihov gospodarski, socialni in davčni status, pod pogojem, da pomagajo okrepiti kmetijske strukture teh pravnih oseb ali skupin. |
| 3.   Države članice lahko pri opredelitvi območij s slabostmi vključijo naslednja območja: | 3.   Države članice lahko pri opredelitvi območij s slabostmi vključijo naslednja območja: |
| (a) | kmetijska in gozdna območja Natura 2000, določena na podlagi direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 67

Člen 67

Slabosti, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz nekaterih obveznih zahtev

Slabosti, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz nekaterih obveznih zahtev

1.   Države članice lahko odobrijo plačila za slabosti, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz zahtev na podlagi izvajanja direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES ali Direktive 2000/60/ES, v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi prispevale k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6(1).

1.   Države članice lahko odobrijo plačila za slabosti, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz zahtev na podlagi izvajanja direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES ali Direktive 2000/60/ES, v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi prispevale k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6(1).

2.   Ta plačila se lahko odobrijo kmetom, gozdnim posestnikom in drugim upravljavcem zemljišč za območja s slabostmi iz odstavka 1.

2.   Ta plačila se lahko odobrijo kmetom, skupinam kmetov, gozdnim posestnikom in skupinam gozdnih posestnikov, lastnikom gozdov in skupinam lastnikov gozdov. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko odobrijo tudi drugim upravljavcem zemljišč.

2a.
     
  V primeru pravne osebe ali skupine fizičnih ali pravnih oseb lahko države članice uporabijo podporo na ravni članov teh pravnih oseb ali skupin, če nacionalno pravo določa, da posamezni člani prevzamejo pravice in obveznosti, primerljive s pravicami in obveznostmi posameznih kmetov, ki imajo status nosilca kmetijskega gospodarstva, zlasti kar zadeva njihov gospodarski, socialni in davčni status, pod pogojem, da pomagajo okrepiti kmetijske strukture teh pravnih oseb ali skupin.

3.   Države članice lahko pri opredelitvi območij s slabostmi vključijo naslednja območja:

3.   Države članice lahko pri opredelitvi območij s slabostmi vključijo naslednja območja:

(a)

kmetijska in gozdna območja Natura 2000, določena na podlagi direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES;

| (a) | kmetijska in gozdna območja Natura 2000, določena na podlagi direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES; |
| --- | --- |

(a)

kmetijska in gozdna območja Natura 2000, določena na podlagi direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES;

| (b) | druga razmejena naravovarstvena območja z okoljskimi omejitvami v zvezi s kmetovanjem ali gozdovi, ki prispevajo k izvajanju člena 10 Direktive 92/43/EGS, pod pogojem, da ta območja ne presegajo 5 % določenih območij Natura 2000, zajetih v ozemlju uporabe posameznega strateškega načrta SKP; |
| --- | --- |

(b)

druga razmejena naravovarstvena območja z okoljskimi omejitvami v zvezi s kmetovanjem ali gozdovi, ki prispevajo k izvajanju člena 10 Direktive 92/43/EGS, pod pogojem, da ta območja ne presegajo 5 % določenih območij Natura 2000, zajetih v ozemlju uporabe posameznega strateškega načrta SKP;

| (b) | druga razmejena naravovarstvena območja z okoljskimi omejitvami v zvezi s kmetovanjem ali gozdovi, ki prispevajo k izvajanju člena 10 Direktive 92/43/EGS, pod pogojem, da ta območja ne presegajo 5 % določenih območij Natura 2000, zajetih v ozemlju uporabe posameznega strateškega načrta SKP; |
| --- | --- |

(b)

druga razmejena naravovarstvena območja z okoljskimi omejitvami v zvezi s kmetovanjem ali gozdovi, ki prispevajo k izvajanju člena 10 Direktive 92/43/EGS, pod pogojem, da ta območja ne presegajo 5 % določenih območij Natura 2000, zajetih v ozemlju uporabe posameznega strateškega načrta SKP;

| (c) | kmetijske površine, vključene v načrte upravljanja povodij v skladu z Direktivo 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(c)

kmetijske površine, vključene v načrte upravljanja povodij v skladu z Direktivo 2000/60/ES.

| (c) | kmetijske površine, vključene v načrte upravljanja povodij v skladu z Direktivo 2000/60/ES. |
| --- | --- |

(c)

kmetijske površine, vključene v načrte upravljanja povodij v skladu z Direktivo 2000/60/ES.

4.   Države članice lahko odobrijo plačila v okviru te vrste intervencij le, da bi upravičencem nadomestile vse ali del dodatnih stroškov in izpada dohodka, ki so na zadevnem območju vezani na slabosti, značilne za posamezno območje.

4.   Države članice lahko odobrijo plačila v okviru te vrste intervencij le, da bi upravičencem nadomestile vse ali del dodatnih stroškov in izpada dohodka, ki so na zadevnem območju vezani na slabosti, značilne za posamezno območje.

5.   Dodatni stroški in izpad dohodka iz odstavka 4 se izračunajo:

5.   Dodatni stroški in izpad dohodka iz odstavka 4 se izračunajo:

| (a) | glede na omejitve, ki izhajajo iz direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES, v povezavi s slabostmi zaradi zahtev, ki presegajo ustrezne standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje iz oddelka 2 poglavja 1 tega naslova te uredbe ter pogoje za ohranjanje kmetijskih površin v skladu s točko (a) člena 4(1) te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

glede na omejitve, ki izhajajo iz direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES, v povezavi s slabostmi zaradi zahtev, ki presegajo ustrezne standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje iz oddelka 2 poglavja 1 tega naslova te uredbe ter pogoje za ohranjanje kmetijskih površin v skladu s točko (a) člena 4(1) te uredbe;

| (a) | glede na omejitve, ki izhajajo iz direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES, v povezavi s slabostmi zaradi zahtev, ki presegajo ustrezne standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje iz oddelka 2 poglavja 1 tega naslova te uredbe ter pogoje za ohranjanje kmetijskih površin v skladu s točko (a) člena 4(1) te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

glede na omejitve, ki izhajajo iz direktiv 92/43/EGS in 2009/147/ES, v povezavi s slabostmi zaradi zahtev, ki presegajo ustrezne standarde za dobre kmetijske in okoljske pogoje iz oddelka 2 poglavja 1 tega naslova te uredbe ter pogoje za ohranjanje kmetijskih površin v skladu s točko (a) člena 4(1) te uredbe;

| (b) | glede na omejitve, ki izhajajo iz Direktive 2000/60/ES, v povezavi s slabostmi zaradi zahtev, ki presegajo ustrezne predpisane zahteve ravnanja, razen predpisanih zahtev ravnanja 2 iz Priloge III, ter standarde dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev iz oddelka 2 poglavja I tega naslova ter pogoje za ohranjanje kmetijskih površin v skladu s točko (a) člena 4(1) te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

glede na omejitve, ki izhajajo iz Direktive 2000/60/ES, v povezavi s slabostmi zaradi zahtev, ki presegajo ustrezne predpisane zahteve ravnanja, razen predpisanih zahtev ravnanja 2 iz Priloge III, ter standarde dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev iz oddelka 2 poglavja I tega naslova ter pogoje za ohranjanje kmetijskih površin v skladu s točko (a) člena 4(1) te uredbe.

| (b) | glede na omejitve, ki izhajajo iz Direktive 2000/60/ES, v povezavi s slabostmi zaradi zahtev, ki presegajo ustrezne predpisane zahteve ravnanja, razen predpisanih zahtev ravnanja 1 iz Priloge III, ter standarde dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev iz oddelka 2 poglavja I tega naslova ter pogoje za ohranjanje kmetijskih površin v skladu s točko (a) člena 4(1) te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

glede na omejitve, ki izhajajo iz Direktive 2000/60/ES, v povezavi s slabostmi zaradi zahtev, ki presegajo ustrezne predpisane zahteve ravnanja, razen predpisanih zahtev ravnanja 1 iz Priloge III, ter standarde dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev iz oddelka 2 poglavja I tega naslova ter pogoje za ohranjanje kmetijskih površin v skladu s točko (a) člena 4(1) te uredbe.

6.   Plačila se odobrijo letno na hektar površine.

6.   Plačila se odobrijo letno na hektar površine in ne presegajo najvišjih zneskov iz Priloge IXaa.

Sprememba 1139

Sprememba 1139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 68

Člen 68

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 68
  Naložbe | Člen 68
  Naložbe |
| 1.   Države članice lahko odobrijo podporo za naložbe v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP. | 1.   Države članice lahko odobrijo podporo za naložbe v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP. |
| | 1a.
     
  Naložbene operacije so upravičene do podpore EKSRP, če je v skladu s pravom, ki velja za takšne naložbe, predhodno ocenjen pričakovani okoljski učinek, kadar je verjetno, da bo naložba imela negativne vplive na okolje. |
| 2.   Države članice lahko odobrijo podporo v okviru te vrste intervencij le za materialne in/ali nematerialne naložbe, ki prispevajo k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6. Podpora za gozdarski sektor temelji na načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem instrumentu. | 2.   Države članice lahko odobrijo podporo v okviru te vrste intervencij le za materialne in/ali nematerialne naložbe
  , tudi v kolektivni obliki
  , ki prispevajo k uresničevanju
  ustreznih
  specifičnih ciljev iz člena 6. Podpora za gozdarski sektor temelji na načrtu za gospodarjenje z gozdovi,
  ki vključuje zahtevo glede zasaditve vrst, prilagojenih lokalnim ekosistemom,
  ali enakovrednem instrumentu
  v primeru kmetijskih gospodarstev nad določeno velikostjo, ki jo določi država članica. |
| | 2a.
     
  Države članice dodelijo vsaj 30 % podpore iz tega člena za naložbe za namene, povezane z okoljem in podnebjem, ki prispevajo k ciljem iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1).Države članice določijo prednostne naloge za te naložbe z višjo podporo, višjo oceno in drugimi objektivnimi merili s podobnim učinkom. |
| | Države članice lahko tudi določijo prednostne naložbe za mlade kmete v skladu s tem členom. |
| 3.   Države članice pripravijo seznam neupravičenih naložb in vrste odhodkov, ki vključuje vsaj: | 3.   Države članice pripravijo seznam neupravičenih naložb in vrste odhodkov, ki vključuje vsaj: |
| (a) | nakup pravic kmetijske proizvodnje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 68

Naložbe

Člen 68

Naložbe

1.   Države članice lahko odobrijo podporo za naložbe v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.

1.   Države članice lahko odobrijo podporo za naložbe v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.

1a.
     
  Naložbene operacije so upravičene do podpore EKSRP, če je v skladu s pravom, ki velja za takšne naložbe, predhodno ocenjen pričakovani okoljski učinek, kadar je verjetno, da bo naložba imela negativne vplive na okolje.

2.   Države članice lahko odobrijo podporo v okviru te vrste intervencij le za materialne in/ali nematerialne naložbe, ki prispevajo k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6. Podpora za gozdarski sektor temelji na načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem instrumentu.

2.   Države članice lahko odobrijo podporo v okviru te vrste intervencij le za materialne in/ali nematerialne naložbe
  , tudi v kolektivni obliki
  , ki prispevajo k uresničevanju
  ustreznih
  specifičnih ciljev iz člena 6. Podpora za gozdarski sektor temelji na načrtu za gospodarjenje z gozdovi,
  ki vključuje zahtevo glede zasaditve vrst, prilagojenih lokalnim ekosistemom,
  ali enakovrednem instrumentu
  v primeru kmetijskih gospodarstev nad določeno velikostjo, ki jo določi država članica.

2a.
     
  Države članice dodelijo vsaj 30 % podpore iz tega člena za naložbe za namene, povezane z okoljem in podnebjem, ki prispevajo k ciljem iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1).Države članice določijo prednostne naloge za te naložbe z višjo podporo, višjo oceno in drugimi objektivnimi merili s podobnim učinkom.

Države članice lahko tudi določijo prednostne naložbe za mlade kmete v skladu s tem členom.

Države članice lahko tudi določijo prednostne naložbe za mlade kmete v skladu s tem členom.

3.   Države članice pripravijo seznam neupravičenih naložb in vrste odhodkov, ki vključuje vsaj:

3.   Države članice pripravijo seznam neupravičenih naložb in vrste odhodkov, ki vključuje vsaj:

(a)

nakup pravic kmetijske proizvodnje;

| (a) | nakup pravic kmetijske proizvodnje; |
| --- | --- |

(a)

nakup pravic kmetijske proizvodnje;

| (b) | nakup plačilnih pravic; |
| --- | --- |

(b)

nakup plačilnih pravic;

| (b) | nakup plačilnih pravic; |
| --- | --- |

(b)

nakup plačilnih pravic;

| (c) | nakup zemljišča, razen nakupa zemljišča za ohranjanje okolja ali nakupa zemljišča s strani mladih kmetov z uporabo finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(c)

nakup zemljišča, razen nakupa zemljišča za ohranjanje okolja ali nakupa zemljišča s strani mladih kmetov z uporabo finančnih instrumentov;

| (c) | nakup zemljišča, razen nakupa zemljišča za ohranjanje okolja ali nakupa zemljišča s strani mladih kmetov z uporabo finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

(c)

nakup zemljišča, razen nakupa zemljišča za ohranjanje okolja ali nakupa zemljišča s strani mladih kmetov z uporabo finančnih instrumentov;

| (d) | nakup živali,
  enoletnih rastlin in njihovo sajenje, razen za namen obnovitve kmetijskega ali gozdarskega potenciala po naravnih nesrečah in katastrofičnih dogodkih; |
| --- | --- |

(d)

nakup živali,
  enoletnih rastlin in njihovo sajenje, razen za namen obnovitve kmetijskega ali gozdarskega potenciala po naravnih nesrečah in katastrofičnih dogodkih;

enoletnih rastlin in njihovo sajenje, razen za namen obnovitve kmetijskega ali gozdarskega potenciala po naravnih nesrečah in katastrofičnih dogodkih;

| (d) | nakup živali,
  razen tistih, ki se uporabljajo namesto strojev za ohranjanje krajine in zaščito pred velikimi plenilci
  ; |
| --- | --- |

(d)

nakup živali,
  razen tistih, ki se uporabljajo namesto strojev za ohranjanje krajine in zaščito pred velikimi plenilci
  ;

razen tistih, ki se uporabljajo namesto strojev za ohranjanje krajine in zaščito pred velikimi plenilci

| (da) | nakup enoletnih rastlin in njihovo sajenje, razen za namen obnovitve kmetijskega ali gozdarskega potenciala po naravnih nesrečah in katastrofičnih dogodkih; |
| --- | --- |

(da)

(da)

nakup enoletnih rastlin in njihovo sajenje, razen za namen obnovitve kmetijskega ali gozdarskega potenciala po naravnih nesrečah in katastrofičnih dogodkih;

nakup enoletnih rastlin in njihovo sajenje, razen za namen obnovitve kmetijskega ali gozdarskega potenciala po naravnih nesrečah in katastrofičnih dogodkih;

| (e) | obrestno mero na dolgove, razen v zvezi z nepovratnimi sredstvi, ki se dajo v obliki subvencioniranih obrestnih mer ali subvencioniranih provizij za jamstvo; |
| --- | --- |

(e)

obrestno mero na dolgove, razen v zvezi z nepovratnimi sredstvi, ki se dajo v obliki subvencioniranih obrestnih mer ali subvencioniranih provizij za jamstvo;

| (e) | obrestno mero na dolgove, razen v zvezi z nepovratnimi sredstvi, ki se dajo v obliki subvencioniranih obrestnih mer ali subvencioniranih provizij za jamstvo; |
| --- | --- |

(e)

obrestno mero na dolgove, razen v zvezi z nepovratnimi sredstvi, ki se dajo v obliki subvencioniranih obrestnih mer ali subvencioniranih provizij za jamstvo;

| (f) | naložbe v namakanje, ki niso skladne z doseganjem dobrega stanja vodnih teles, kot je določeno v členu 4(1) Direktive 2000/60/ES, vključno z razširitvijo vodnih teles, ki vplivajo na namakanje in katerih stanje je bilo v ustreznem načrtu upravljanja povodij opredeljeno kot manj kot dobro; |
| --- | --- |

(f)

(f)

naložbe v namakanje, ki niso skladne z doseganjem dobrega stanja vodnih teles, kot je določeno v členu 4(1) Direktive 2000/60/ES, vključno z razširitvijo vodnih teles, ki vplivajo na namakanje in katerih stanje je bilo v ustreznem načrtu upravljanja povodij opredeljeno kot manj kot dobro;

naložbe v namakanje, ki niso skladne z doseganjem dobrega stanja vodnih teles, kot je določeno v členu 4(1) Direktive 2000/60/ES, vključno z razširitvijo vodnih teles, ki vplivajo na namakanje in katerih stanje je bilo v ustreznem načrtu upravljanja povodij opredeljeno kot manj kot dobro;

| (g) | naložbe v obsežno infrastrukturo, ki ni del strategij lokalnega razvoja; |
| --- | --- |

(g)

naložbe v obsežno infrastrukturo, ki ni del strategij lokalnega razvoja;

| (g) | naložbe v obsežno infrastrukturo, ki ni del strategij lokalnega razvoja;
  države članice lahko določijo posebna odstopanja za naložbe v širokopasovne povezave, kadar se določijo jasna merila, ki zagotavljajo dopolnjevanje s podporo iz drugih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

(g)

naložbe v obsežno infrastrukturo, ki ni del strategij lokalnega razvoja;
  države članice lahko določijo posebna odstopanja za naložbe v širokopasovne povezave, kadar se določijo jasna merila, ki zagotavljajo dopolnjevanje s podporo iz drugih instrumentov Unije;

države članice lahko določijo posebna odstopanja za naložbe v širokopasovne povezave, kadar se določijo jasna merila, ki zagotavljajo dopolnjevanje s podporo iz drugih instrumentov Unije;

| (h) | naložbe v pogozdovanje, ki niso skladne s podnebnimi in okoljskimi cilji v skladu z načeli trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, kot so bila razvita v vseevropskih smernicah za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje. |
| --- | --- |

(h)

naložbe v pogozdovanje, ki niso skladne s podnebnimi in okoljskimi cilji v skladu z načeli trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, kot so bila razvita v vseevropskih smernicah za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje.

| (h) | naložbe v pogozdovanje, ki niso skladne s podnebnimi in okoljskimi cilji v skladu z načeli trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, kot so bila razvita v vseevropskih smernicah za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje. |
| --- | --- |

(h)

naložbe v pogozdovanje, ki niso skladne s podnebnimi in okoljskimi cilji v skladu z načeli trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, kot so bila razvita v vseevropskih smernicah za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje.

| (ha) | naložbe, ki niso v skladu z zakonodajo o zdravju in dobrobiti živali ali Direktivo 91/676/EGS. |
| --- | --- |

(ha)

(ha)

naložbe, ki niso v skladu z zakonodajo o zdravju in dobrobiti živali ali Direktivo 91/676/EGS.

naložbe, ki niso v skladu z zakonodajo o zdravju in dobrobiti živali ali Direktivo 91/676/EGS.

| (hb) | naložbe v proizvodnjo bioenergije, ki niso skladne s trajnostnimi merili iz direktive o energiji iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

(hb)

(hb)

naložbe v proizvodnjo bioenergije, ki niso skladne s trajnostnimi merili iz direktive o energiji iz obnovljivih virov.

naložbe v proizvodnjo bioenergije, ki niso skladne s trajnostnimi merili iz direktive o energiji iz obnovljivih virov.

Točke (a), (b), (d) in (g) prvega pododstavka se ne uporabljajo, kadar se podpora zagotavlja prek finančnih instrumentov.

Točke (a), (b), (d) in (g) prvega pododstavka se ne uporabljajo, kadar se podpora zagotavlja prek finančnih instrumentov.

Države članice lahko z odstopanjem od točk od (a) do (h) prvega pododstavka določijo odstopanja v otoških regijah, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, da bi se odpravile pomanjkljivosti, povezane z otoško lego in oddaljenostjo.

Države članice lahko z odstopanjem od točk od (a) do (h) prvega pododstavka določijo odstopanja v otoških regijah, vključno z najbolj oddaljenimi regijami, da bi se odpravile pomanjkljivosti, povezane z otoško lego in oddaljenostjo.

4.   Države članice podporo omejijo na
  največ 75 %
  upravičenih stroškov.

4.   Države članice podporo omejijo na
  najvišjo stopnjo
  upravičenih stroškov,
  določeno v Prilogi IXaa
  .

Najvišja stopnja podpore se lahko poveča za naslednje naložbe:

Najvišja stopnja podpore se lahko poveča za naslednje naložbe:

| (a) | naložbe za pogozdovanje in neproduktivne naložbe, povezane s posebnimi okoljskimi in podnebnimi cilji iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1); |
| --- | --- |

(a)

naložbe za pogozdovanje in neproduktivne naložbe, povezane s posebnimi okoljskimi in podnebnimi cilji iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1);

| (a) | naložbe za pogozdovanje in
  vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov ter
  neproduktivne naložbe
  , vključno s komasacijo,
  povezane s posebnimi okoljskimi in podnebnimi cilji iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1); |
| --- | --- |

(a)

naložbe za pogozdovanje in
  vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov ter
  neproduktivne naložbe
  , vključno s komasacijo,
  povezane s posebnimi okoljskimi in podnebnimi cilji iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1);

vzpostavitev kmetijsko-gozdarskih sistemov ter

, vključno s komasacijo,

| (b) | naložbe v osnovne storitve na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

(b)

naložbe v osnovne storitve na podeželskih območjih;

| (b) | naložbe v osnovne storitve na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

(b)

naložbe v osnovne storitve na podeželskih območjih;

| (c) | naložbe za obnovitev kmetijskega ali gozdarskega potenciala po naravnih nesrečah in katastrofičnih dogodkih
  ter
  naložbe v ustrezne preventivne ukrepe v gozdovih in na podeželju. |
| --- | --- |

(c)

naložbe za obnovitev kmetijskega ali gozdarskega potenciala po naravnih nesrečah in katastrofičnih dogodkih
  ter
  naložbe v ustrezne preventivne ukrepe v gozdovih in na podeželju.

ter

| (c) | naložbe za obnovitev kmetijskega ali gozdarskega potenciala,
  poškodovanega
  po
  požarih in drugih
  naravnih nesrečah in katastrofičnih dogodkih,
  tudi nevihtah, poplavah, škodljivcih in boleznih, pa tudi za obnovo gozdov z odstranjevanjem min,
  naložbe v ustrezne preventivne ukrepe v gozdovih in na podeželju
  ter naložbe v ohranjanje zdravih gozdov
  ; |
| --- | --- |

(c)

naložbe za obnovitev kmetijskega ali gozdarskega potenciala,
  poškodovanega
  po
  požarih in drugih
  naravnih nesrečah in katastrofičnih dogodkih,
  tudi nevihtah, poplavah, škodljivcih in boleznih, pa tudi za obnovo gozdov z odstranjevanjem min,
  naložbe v ustrezne preventivne ukrepe v gozdovih in na podeželju
  ter naložbe v ohranjanje zdravih gozdov
  ;

poškodovanega

požarih in drugih

tudi nevihtah, poplavah, škodljivcih in boleznih, pa tudi za obnovo gozdov z odstranjevanjem min,

ter naložbe v ohranjanje zdravih gozdov

| (ca) | naložbe v inovativne pridelovalne tehnike in sisteme, s katerimi se hkrati uresničujejo cilji iz točk (a), (b), (d), (e) in (f) člena 6(1); |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

naložbe v inovativne pridelovalne tehnike in sisteme, s katerimi se hkrati uresničujejo cilji iz točk (a), (b), (d), (e) in (f) člena 6(1);

naložbe v inovativne pridelovalne tehnike in sisteme, s katerimi se hkrati uresničujejo cilji iz točk (a), (b), (d), (e) in (f) člena 6(1);

| (cb) | naložbe za zaščito čred pred plenilci; |
| --- | --- |

(cb)

(cb)

naložbe za zaščito čred pred plenilci;

naložbe za zaščito čred pred plenilci;

| (cc) | naložbe v najbolj oddaljene regije in območja z naravnimi omejitvami, vključno z gorskimi in otoškimi regijami; |
| --- | --- |

(cc)

(cc)

naložbe v najbolj oddaljene regije in območja z naravnimi omejitvami, vključno z gorskimi in otoškimi regijami;

naložbe v najbolj oddaljene regije in območja z naravnimi omejitvami, vključno z gorskimi in otoškimi regijami;

| (cd) | naložbe, povezane z dobrobitjo živali. |
| --- | --- |

(cd)

(cd)

naložbe, povezane z dobrobitjo živali.

naložbe, povezane z dobrobitjo živali.

Sprememba 475

Sprememba 475

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 68 a (novo)

Člen 68 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 68a |
| | Naložbe v namakanje |
| | 1.
     
  Brez poseganja v člen 68 te uredbe se za upravičene izdatke v primeru namakanja novih in obstoječih namakalnih in izsušenih območij štejejo le naložbe, ki izpolnjujejo pogoje iz tega člena. |
| | 2.
     
  Komisija se obvesti o načrtu upravljanja povodja, pripravljenem v skladu s pogoji iz Direktive 2000/60/ES, za celotno območje, na katerem se bo izvedla naložba, pa tudi za katero koli drugo območje, na katerem lahko naložba vpliva na okolje. Ukrepi, ki se izvajajo v okviru načrta upravljanja povodja v skladu s členom 11 navedene direktive in ki so pomembni za kmetijski sektor, so opredeljeni v ustreznem programu ukrepov. |
| | 3.
     
  Vodni števci, ki omogočajo merjenje porabe vode na ravni podprte naložbe, so nameščeni ali pa se namestijo v sklopu naložbe. |
| | 4.
     
  Naložba za izboljšanje obstoječega namakalnega objekta ali elementa namakalne infrastrukture je upravičena le, če po predhodni oceni omogoča najmanj 5- do 25-odstotni potencialni prihranek vode glede na tehnične parametre obstoječega objekta ali infrastrukture. |
| | Če naložba vpliva na telesa podzemnih ali površinskih voda, katerih stanje je bilo v zadevnem načrtu upravljanja povodja ocenjeno z manj kot dobro zgolj zaradi količine vode: |
| | (a) | se z naložbo zagotovi učinkovito zmanjšanje porabe vode na ravni naložbe za vsaj 50 % potencialnega prihranka vode, ki ga omogoča naložba; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 68a

Člen 68a

Naložbe v namakanje

Naložbe v namakanje

1.
     
  Brez poseganja v člen 68 te uredbe se za upravičene izdatke v primeru namakanja novih in obstoječih namakalnih in izsušenih območij štejejo le naložbe, ki izpolnjujejo pogoje iz tega člena.

2.
     
  Komisija se obvesti o načrtu upravljanja povodja, pripravljenem v skladu s pogoji iz Direktive 2000/60/ES, za celotno območje, na katerem se bo izvedla naložba, pa tudi za katero koli drugo območje, na katerem lahko naložba vpliva na okolje. Ukrepi, ki se izvajajo v okviru načrta upravljanja povodja v skladu s členom 11 navedene direktive in ki so pomembni za kmetijski sektor, so opredeljeni v ustreznem programu ukrepov.

3.
     
  Vodni števci, ki omogočajo merjenje porabe vode na ravni podprte naložbe, so nameščeni ali pa se namestijo v sklopu naložbe.

4.
     
  Naložba za izboljšanje obstoječega namakalnega objekta ali elementa namakalne infrastrukture je upravičena le, če po predhodni oceni omogoča najmanj 5- do 25-odstotni potencialni prihranek vode glede na tehnične parametre obstoječega objekta ali infrastrukture.

Če naložba vpliva na telesa podzemnih ali površinskih voda, katerih stanje je bilo v zadevnem načrtu upravljanja povodja ocenjeno z manj kot dobro zgolj zaradi količine vode:

Če naložba vpliva na telesa podzemnih ali površinskih voda, katerih stanje je bilo v zadevnem načrtu upravljanja povodja ocenjeno z manj kot dobro zgolj zaradi količine vode:

(a)

(a)

se z naložbo zagotovi učinkovito zmanjšanje porabe vode na ravni naložbe za vsaj 50 % potencialnega prihranka vode, ki ga omogoča naložba;

se z naložbo zagotovi učinkovito zmanjšanje porabe vode na ravni naložbe za vsaj 50 % potencialnega prihranka vode, ki ga omogoča naložba;

| (b) | se pri naložbi na posameznem kmetijskem gospodarstvu zagotovi zmanjšanje skupne porabe vode kmetijskega gospodarstva za vsaj 50 % potencialnega prihranka vode, ki je omogočen na ravni naložbe. Skupna poraba vode kmetijskega gospodarstva vključuje vodo, ki jo gospodarstvo proda. |
| --- | --- |

(b)

(b)

se pri naložbi na posameznem kmetijskem gospodarstvu zagotovi zmanjšanje skupne porabe vode kmetijskega gospodarstva za vsaj 50 % potencialnega prihranka vode, ki je omogočen na ravni naložbe. Skupna poraba vode kmetijskega gospodarstva vključuje vodo, ki jo gospodarstvo proda.

se pri naložbi na posameznem kmetijskem gospodarstvu zagotovi zmanjšanje skupne porabe vode kmetijskega gospodarstva za vsaj 50 % potencialnega prihranka vode, ki je omogočen na ravni naložbe. Skupna poraba vode kmetijskega gospodarstva vključuje vodo, ki jo gospodarstvo proda.

Nobeden od pogojev iz odstavka 4 se ne uporablja za naložbe v obstoječe objekte, ki vplivajo le na energetsko učinkovitost, naložbe v izgradnjo vodnih zbiralnikov ali naložbe v uporabo reciklirane vode, ki ne vplivajo na telo podzemnih ali površinskih voda.

Nobeden od pogojev iz odstavka 4 se ne uporablja za naložbe v obstoječe objekte, ki vplivajo le na energetsko učinkovitost, naložbe v izgradnjo vodnih zbiralnikov ali naložbe v uporabo reciklirane vode, ki ne vplivajo na telo podzemnih ali površinskih voda.

5.
     
  Naložba, katere rezultat je neto povečanje namakalnega območja, ki vpliva na določeno telo podzemnih ali površinskih voda, je upravičena le, če:

| (a) | stanje vodnega telesa v zadevnem načrtu upravljanja vodnega območja ni ocenjeno z manj kot dobro zgolj zaradi količine vode ter |
| --- | --- |

(a)

(a)

stanje vodnega telesa v zadevnem načrtu upravljanja vodnega območja ni ocenjeno z manj kot dobro zgolj zaradi količine vode ter

stanje vodnega telesa v zadevnem načrtu upravljanja vodnega območja ni ocenjeno z manj kot dobro zgolj zaradi količine vode ter

| (b) | je iz predhodne okoljske analize razvidno, da naložba ne bo znatno negativno vplivala na okolje; to analizo vplivov na okolje pristojni organ bodisi opravi bodisi odobri, nanaša pa se lahko tudi na skupine kmetijskih gospodarstev. |
| --- | --- |

(b)

(b)

je iz predhodne okoljske analize razvidno, da naložba ne bo znatno negativno vplivala na okolje; to analizo vplivov na okolje pristojni organ bodisi opravi bodisi odobri, nanaša pa se lahko tudi na skupine kmetijskih gospodarstev.

je iz predhodne okoljske analize razvidno, da naložba ne bo znatno negativno vplivala na okolje; to analizo vplivov na okolje pristojni organ bodisi opravi bodisi odobri, nanaša pa se lahko tudi na skupine kmetijskih gospodarstev.

Območja, ki niso namakana, vendar je na njih v preteklosti že deloval namakalni objekt, kar se ugotovi in utemelji v programu, se lahko štejejo za namakalna območja za namene ugotavljanja neto povečanja namakalnega območja.

Območja, ki niso namakana, vendar je na njih v preteklosti že deloval namakalni objekt, kar se ugotovi in utemelji v programu, se lahko štejejo za namakalna območja za namene ugotavljanja neto povečanja namakalnega območja.

6.
     
  Z odstopanjem od točke (a) odstavka 5 je lahko naložba, ki vodi do neto povečanja namakalnega območja, vseeno upravičena:

| (a) | če se izvede v povezavi z naložbo v obstoječi namakalni objekt ali element namakalne infrastrukture, za katerega je iz predhodne ocene razvidno, da omogoča vsaj 5- do 25-odstotni potencialni prihranek vode glede na tehnične parametre obstoječega objekta ali infrastrukture, in |
| --- | --- |

(a)

(a)

če se izvede v povezavi z naložbo v obstoječi namakalni objekt ali element namakalne infrastrukture, za katerega je iz predhodne ocene razvidno, da omogoča vsaj 5- do 25-odstotni potencialni prihranek vode glede na tehnične parametre obstoječega objekta ali infrastrukture, in

če se izvede v povezavi z naložbo v obstoječi namakalni objekt ali element namakalne infrastrukture, za katerega je iz predhodne ocene razvidno, da omogoča vsaj 5- do 25-odstotni potencialni prihranek vode glede na tehnične parametre obstoječega objekta ali infrastrukture, in

| (b) | če se z naložbo zagotovi učinkovito zmanjšanje porabe vode na ravni naložbe kot celote za vsaj 50 % potencialnega prihranka vode, ki ga omogoča naložba v obstoječi namakalni objekt ali element namakalne infrastrukture. |
| --- | --- |

(b)

(b)

če se z naložbo zagotovi učinkovito zmanjšanje porabe vode na ravni naložbe kot celote za vsaj 50 % potencialnega prihranka vode, ki ga omogoča naložba v obstoječi namakalni objekt ali element namakalne infrastrukture.

če se z naložbo zagotovi učinkovito zmanjšanje porabe vode na ravni naložbe kot celote za vsaj 50 % potencialnega prihranka vode, ki ga omogoča naložba v obstoječi namakalni objekt ali element namakalne infrastrukture.

7.
     
  Države članice podporo omejijo na največ 75 % upravičenih stroškov. Najvišja stopnja podpore se lahko poveča za naložbe v najbolj oddaljene regije in območja z naravnimi omejitvami, vključno z gorskimi in otoškimi regijami.

Sprememba 1168

Sprememba 1168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 68 b (novo)

Člen 68 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 68b




  Namestitev digitalnih tehnologij





  1.
     
  Države članice lahko brez poseganja v člen 68 te uredbe odobrijo podporo za namestitev digitalnih tehnologij na podeželskih območjih pod pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi prispevale k uresničevanju horizontalnih ciljev iz člena 5 in specifičnih ciljev iz člena 6.






  2.
     
  Države članice lahko dodelijo podporo v okviru tovrstnih intervencij za pomoč pri namestitvi digitalnih tehnologij, da bi se med drugim podprli precizno kmetovanje, strategija za pametne vasi, podeželska podjetja ter razvoj infrastrukture informacijske in komunikacijske tehnologije na ravni kmetij.






  3.
     
  Države članice podporo za namestitev digitalnih tehnologij omejijo na največ 30 % upravičenih stroškov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 68b

Namestitev digitalnih tehnologij

1.
     
  Države članice lahko brez poseganja v člen 68 te uredbe odobrijo podporo za namestitev digitalnih tehnologij na podeželskih območjih pod pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi prispevale k uresničevanju horizontalnih ciljev iz člena 5 in specifičnih ciljev iz člena 6.

2.
     
  Države članice lahko dodelijo podporo v okviru tovrstnih intervencij za pomoč pri namestitvi digitalnih tehnologij, da bi se med drugim podprli precizno kmetovanje, strategija za pametne vasi, podeželska podjetja ter razvoj infrastrukture informacijske in komunikacijske tehnologije na ravni kmetij.

3.
     
  Države članice podporo za namestitev digitalnih tehnologij omejijo na največ 30 % upravičenih stroškov.

Sprememba 477

Sprememba 477

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – naslov

Člen 69 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov
  in
  zagon podeželskih podjetij | Vzpostavitev gospodarstev mladih
  in novih
  kmetov
  ter
  zagon
  in razvoj trajnostnih
  podeželskih podjetij |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov
  in
  zagon podeželskih podjetij

in

Vzpostavitev gospodarstev mladih
  in novih
  kmetov
  ter
  zagon
  in razvoj trajnostnih
  podeželskih podjetij

in novih

ter

in razvoj trajnostnih

Sprememba 478

Sprememba 478

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 1

Člen 69 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko odobrijo podporo za vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov
  in
  zagon podeželskih podjetij v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi prispevale k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6. | 1.   Države članice lahko odobrijo podporo za vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov
  ali njihovo vključitev v obstoječa kmetijska gospodarstva, mlade kmete,
  zagon
  in razvoj
  podeželskih podjetij
  , tudi za diverzifikacijo kmetijskih dejavnosti,
  v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi prispevale k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6.
  Podpora iz tega člena je pogojena s predložitvijo poslovnega načrta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice lahko odobrijo podporo za vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov
  in
  zagon podeželskih podjetij v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi prispevale k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6.

1.   Države članice lahko odobrijo podporo za vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov
  ali njihovo vključitev v obstoječa kmetijska gospodarstva, mlade kmete,
  zagon
  in razvoj
  podeželskih podjetij
  , tudi za diverzifikacijo kmetijskih dejavnosti,
  v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi prispevale k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6.
  Podpora iz tega člena je pogojena s predložitvijo poslovnega načrta.

Sprememba 479

Sprememba 479

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 69 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice lahko odobrijo podporo v okviru
  te vrste intervencij
  le za pomoč: | 2.   Države članice lahko odobrijo podporo v okviru
  tega člena
  le za pomoč: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice lahko odobrijo podporo v okviru
  te vrste intervencij
  le za pomoč:

2.   Države članice lahko odobrijo podporo v okviru
  tega člena
  le za pomoč:

Sprememba 480

Sprememba 480

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 2 – točka a a (novo)

Člen 69 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | vzpostavitvi gospodarstev novih kmetov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

vzpostavitvi gospodarstev novih kmetov;

vzpostavitvi gospodarstev novih kmetov;

Sprememba 481

Sprememba 481

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 2 – točka b

Člen 69 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zagonu podeželskih podjetij, povezanih s kmetijstvom
  in
  gozdarstvom ali diverzifikacijo dohodkov
  kmečkih gospodinjstev
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zagonu podeželskih podjetij, povezanih s kmetijstvom
  in
  gozdarstvom ali diverzifikacijo dohodkov
  kmečkih gospodinjstev
  ;

in

kmečkih gospodinjstev

| (b) | zagonu
  in razvoju dejavnosti
  podeželskih podjetij, povezanih s kmetijstvom, gozdarstvom
  , biogospodarstvom, krožnim gospodarstvom in kmečkim turizmom
  ali diverzifikacijo dohodkov; |
| --- | --- |

(b)

zagonu
  in razvoju dejavnosti
  podeželskih podjetij, povezanih s kmetijstvom, gozdarstvom
  , biogospodarstvom, krožnim gospodarstvom in kmečkim turizmom
  ali diverzifikacijo dohodkov;

in razvoju dejavnosti

, biogospodarstvom, krožnim gospodarstvom in kmečkim turizmom

Sprememba 482

Sprememba 482

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 2 – točka c

Člen 69 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | zagonu podjetij za nekmetijske dejavnosti na podeželskih območjih v okviru strategij lokalnega razvoja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

zagonu podjetij za nekmetijske dejavnosti na podeželskih območjih v okviru strategij lokalnega razvoja.

| (c) | zagonu podjetij za nekmetijske dejavnosti na podeželskih območjih v okviru strategij lokalnega razvoja
  s strani kmetov za diverzifikacijo dejavnosti ter mikropodjetij in fizičnih oseb na podeželskih območjih
  . |
| --- | --- |

(c)

zagonu podjetij za nekmetijske dejavnosti na podeželskih območjih v okviru strategij lokalnega razvoja
  s strani kmetov za diverzifikacijo dejavnosti ter mikropodjetij in fizičnih oseb na podeželskih območjih
  .

s strani kmetov za diverzifikacijo dejavnosti ter mikropodjetij in fizičnih oseb na podeželskih območjih

Sprememba 483

Sprememba 483

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 2 a (novo)

Člen 69 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice lahko sprejmejo posebne določbe, da bi zagotovile, da mladi in novi kmetje, ki se včlanijo v skupine kmetov, organizacije proizvajalcev ali zadružne strukture, ne izgubijo pomoči za vzpostavitev gospodarstva. Te določbe morajo biti skladne z načelom sorazmernosti ter opredeliti udeležbo mladih in novih kmetov v tej strukturi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice lahko sprejmejo posebne določbe, da bi zagotovile, da mladi in novi kmetje, ki se včlanijo v skupine kmetov, organizacije proizvajalcev ali zadružne strukture, ne izgubijo pomoči za vzpostavitev gospodarstva. Te določbe morajo biti skladne z načelom sorazmernosti ter opredeliti udeležbo mladih in novih kmetov v tej strukturi.

Sprememba 484

Sprememba 484

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 4

Člen 69 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice podporo odobrijo v obliki pavšalnih zneskov. Podpora je omejena na najvišji znesek
  100 000  EUR
  in se lahko kombinira s finančnimi instrumenti. | 4.   Države članice podporo odobrijo v obliki pavšalnih zneskov
  , ki se lahko razlikujejo glede na objektivna merila
  . Podpora je omejena na najvišji znesek
  , določen v Prilogi IXaa,
  in se lahko kombinira s finančnimi instrumenti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice podporo odobrijo v obliki pavšalnih zneskov. Podpora je omejena na najvišji znesek
  100 000  EUR
  in se lahko kombinira s finančnimi instrumenti.

4.   Države članice podporo odobrijo v obliki pavšalnih zneskov
  , ki se lahko razlikujejo glede na objektivna merila
  . Podpora je omejena na najvišji znesek
  , določen v Prilogi IXaa,
  in se lahko kombinira s finančnimi instrumenti.

Sprememba 485

Sprememba 485

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 4 a (novo)

Člen 69 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Pomoč iz tega člena se lahko izplača v več obrokih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Pomoč iz tega člena se lahko izplača v več obrokih.

Spremembi 486, 1152 cp1 in 1063

Spremembi 486, 1152 cp1 in 1063

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 1

Člen 70 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice odobrijo podporo za instrumente za obvladovanje tveganj v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP. | 1.   Države članice
  lahko
  odobrijo podporo za instrumente za obvladovanje tveganj
  ob upoštevanju svojih potreb in analiz SWOT
  v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.
  Države članice zagotovijo, da ta določba ne vpliva negativno na zasebne ali javne nacionalne instrumente za obvladovanje tveganja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice odobrijo podporo za instrumente za obvladovanje tveganj v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.

1.   Države članice
  lahko
  odobrijo podporo za instrumente za obvladovanje tveganj
  ob upoštevanju svojih potreb in analiz SWOT
  v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.
  Države članice zagotovijo, da ta določba ne vpliva negativno na zasebne ali javne nacionalne instrumente za obvladovanje tveganja.

Sprememba 487

Sprememba 487

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 2

Člen 70 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   
  Države članice odobrijo podporo
  v okviru te vrste intervencij, da bi
  spodbujale instrumente
  za obvladovanje tveganj, ki
  pravim
  kmetom pomagajo upravljati proizvodnjo in obvladovati dohodkovna tveganja, povezana z njihovo kmetijsko dejavnostjo in zunaj njihovega nadzora, in ki prispevajo k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6. | 2.   
  Podpora
  v okviru te vrste intervencij
  se lahko odobri
  , da bi
  se spodbujali instrumenti
  za obvladovanje tveganj, ki
  dejavnim
  kmetom pomagajo upravljati proizvodnjo in obvladovati dohodkovna tveganja, povezana z njihovo kmetijsko dejavnostjo in zunaj njihovega nadzora, in ki prispevajo k uresničevanju
  ustreznih
  specifičnih ciljev iz člena 6.
  Ti instrumenti lahko obsegajo sisteme za obvladovanje več vrst tveganj. |
| | Poleg tega se spodbujajo strategije za zmanjševanje tveganj, da bi se povečala odpornost kmetij pred naravnimi in podnebnimi tveganji ter zmanjšala izpostavljenost nestabilnosti prihodkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   
  Države članice odobrijo podporo
  v okviru te vrste intervencij, da bi
  spodbujale instrumente
  za obvladovanje tveganj, ki
  pravim
  kmetom pomagajo upravljati proizvodnjo in obvladovati dohodkovna tveganja, povezana z njihovo kmetijsko dejavnostjo in zunaj njihovega nadzora, in ki prispevajo k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6.

2.   
  Podpora
  v okviru te vrste intervencij
  se lahko odobri
  , da bi
  se spodbujali instrumenti
  za obvladovanje tveganj, ki
  dejavnim
  kmetom pomagajo upravljati proizvodnjo in obvladovati dohodkovna tveganja, povezana z njihovo kmetijsko dejavnostjo in zunaj njihovega nadzora, in ki prispevajo k uresničevanju
  ustreznih
  specifičnih ciljev iz člena 6.
  Ti instrumenti lahko obsegajo sisteme za obvladovanje več vrst tveganj.

Poleg tega se spodbujajo strategije za zmanjševanje tveganj, da bi se povečala odpornost kmetij pred naravnimi in podnebnimi tveganji ter zmanjšala izpostavljenost nestabilnosti prihodkov.

Poleg tega se spodbujajo strategije za zmanjševanje tveganj, da bi se povečala odpornost kmetij pred naravnimi in podnebnimi tveganji ter zmanjšala izpostavljenost nestabilnosti prihodkov.

Spremembe 488, 1065 in 1152 cp3

Spremembe 488, 1065 in 1152 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 3 – točka a

Člen 70 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | finančne prispevke za premije za zavarovalne sheme; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

finančne prispevke za premije za zavarovalne sheme;

| (a) | finančne prispevke za premije za zavarovalne sheme
  za kritje izgub, ki jih povzročijo slabe vremenske razmere, naravne nesreče ali katastrofični dogodki, izbruhi bolezni živali ali rastlin, okoljska nesreča, okužba ekoloških pridelkov ali ukrep, sprejet v skladu z Direktivo 2000/29/ES za odpravo ali zajezitev širjenja bolezni rastlin ali škodljivcev
  ; |
| --- | --- |

(a)

finančne prispevke za premije za zavarovalne sheme
  za kritje izgub, ki jih povzročijo slabe vremenske razmere, naravne nesreče ali katastrofični dogodki, izbruhi bolezni živali ali rastlin, okoljska nesreča, okužba ekoloških pridelkov ali ukrep, sprejet v skladu z Direktivo 2000/29/ES za odpravo ali zajezitev širjenja bolezni rastlin ali škodljivcev
  ;

za kritje izgub, ki jih povzročijo slabe vremenske razmere, naravne nesreče ali katastrofični dogodki, izbruhi bolezni živali ali rastlin, okoljska nesreča, okužba ekoloških pridelkov ali ukrep, sprejet v skladu z Direktivo 2000/29/ES za odpravo ali zajezitev širjenja bolezni rastlin ali škodljivcev

Spremembe 489, 1067 in 1152 cp4

Spremembe 489, 1067 in 1152 cp4

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 3 – točka b

Člen 70 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | finančne prispevke za vzajemne sklade, vključno z upravnimi stroški vzpostavitve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

finančne prispevke za vzajemne sklade, vključno z upravnimi stroški vzpostavitve.

| (b) | finančne prispevke za vzajemne sklade, vključno z upravnimi stroški vzpostavitve
  , da bi se kmetom izplačalo finančno nadomestilo za izgube, ki jih povzročijo slabe vremenske razmere, naravne nesreče ali katastrofični dogodki, izbruhi bolezni živali ali rastlin, okoljska nesreča, okužba ekoloških pridelkov ali ukrep, sprejet v skladu z Direktivo 2000/29/ES za odpravo ali zajezitev širjenja bolezni rastlin ali škodljivcev; |
| --- | --- |

(b)

finančne prispevke za vzajemne sklade, vključno z upravnimi stroški vzpostavitve
  , da bi se kmetom izplačalo finančno nadomestilo za izgube, ki jih povzročijo slabe vremenske razmere, naravne nesreče ali katastrofični dogodki, izbruhi bolezni živali ali rastlin, okoljska nesreča, okužba ekoloških pridelkov ali ukrep, sprejet v skladu z Direktivo 2000/29/ES za odpravo ali zajezitev širjenja bolezni rastlin ali škodljivcev;

, da bi se kmetom izplačalo finančno nadomestilo za izgube, ki jih povzročijo slabe vremenske razmere, naravne nesreče ali katastrofični dogodki, izbruhi bolezni živali ali rastlin, okoljska nesreča, okužba ekoloških pridelkov ali ukrep, sprejet v skladu z Direktivo 2000/29/ES za odpravo ali zajezitev širjenja bolezni rastlin ali škodljivcev;

Spremembe 490, 1068 in 1152 cp5

Spremembe 490, 1068 in 1152 cp5

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 3 – točka b a (novo)

Člen 70 – odstavek 3 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | finančne prispevke za instrument za stabilizacijo dohodka v obliki vzajemnega sklada za:










  (i) | nadomestila kmetom iz vseh sektorjev v primeru izrednega zmanjšanja dohodka; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

finančne prispevke za instrument za stabilizacijo dohodka v obliki vzajemnega sklada za:

finančne prispevke za instrument za stabilizacijo dohodka v obliki vzajemnega sklada za:

(i)

(i)

nadomestila kmetom iz vseh sektorjev v primeru izrednega zmanjšanja dohodka;

nadomestila kmetom iz vseh sektorjev v primeru izrednega zmanjšanja dohodka;

| (ii) | nadomestila kmetom iz določenega sektorja zaradi izrednega zmanjšanja dohodka. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

nadomestila kmetom iz določenega sektorja zaradi izrednega zmanjšanja dohodka.

nadomestila kmetom iz določenega sektorja zaradi izrednega zmanjšanja dohodka.

Spremembi 948 in 1270

Spremembi 948 in 1270

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 3 – točka b b (novo)

Člen 70 – odstavek 3 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | finančni prispevek za ukrepe za zmanjševanje tveganj, kot je varstvo krajinskih značilnosti in tal, ki pomagajo zmanjševati na primer tveganja zaradi suše, poplav in požarov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

finančni prispevek za ukrepe za zmanjševanje tveganj, kot je varstvo krajinskih značilnosti in tal, ki pomagajo zmanjševati na primer tveganja zaradi suše, poplav in požarov.

finančni prispevek za ukrepe za zmanjševanje tveganj, kot je varstvo krajinskih značilnosti in tal, ki pomagajo zmanjševati na primer tveganja zaradi suše, poplav in požarov.

Spremembi 491 in 1152 cp6

Spremembi 491 in 1152 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 3 a (novo)

Člen 70 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Države članice finančne prispevke za vzajemne sklade iz točk (b) in (ba) odstavka 3 omejijo na: |
| | (a) | upravne stroške ustanovitve vzajemnega sklada, porazdeljene na največ tri leta na podlagi postopnega zniževanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Države članice finančne prispevke za vzajemne sklade iz točk (b) in (ba) odstavka 3 omejijo na:

(a)

(a)

upravne stroške ustanovitve vzajemnega sklada, porazdeljene na največ tri leta na podlagi postopnega zniževanja;

upravne stroške ustanovitve vzajemnega sklada, porazdeljene na največ tri leta na podlagi postopnega zniževanja;

| (b) | zneske, ki jih vzajemni sklad izplača kmetom kot finančno nadomestilo. Poleg tega se lahko finančni prispevki nanašajo na obresti za komercialna posojila, ki jih vzajemni sklad najame za izplačilo finančnega nadomestila kmetom v primeru krize; |
| --- | --- |

(b)

(b)

zneske, ki jih vzajemni sklad izplača kmetom kot finančno nadomestilo. Poleg tega se lahko finančni prispevki nanašajo na obresti za komercialna posojila, ki jih vzajemni sklad najame za izplačilo finančnega nadomestila kmetom v primeru krize;

zneske, ki jih vzajemni sklad izplača kmetom kot finančno nadomestilo. Poleg tega se lahko finančni prispevki nanašajo na obresti za komercialna posojila, ki jih vzajemni sklad najame za izplačilo finančnega nadomestila kmetom v primeru krize;

| (c) | dopolnjevanje letnih plačil v sklad; |
| --- | --- |

(c)

(c)

dopolnjevanje letnih plačil v sklad;

dopolnjevanje letnih plačil v sklad;

| (d) | začetni kapital vzajemnega sklada. |
| --- | --- |

(d)

(d)

začetni kapital vzajemnega sklada.

začetni kapital vzajemnega sklada.

Spremembi 492 in 1152 cp7

Spremembi 492 in 1152 cp7

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 4 – točka a

Člen 70 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | vrste in kritje upravičenih zavarovalnih shem
  in
  vzajemnih skladov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

vrste in kritje upravičenih zavarovalnih shem
  in
  vzajemnih skladov;

in

| (a) | vrste in kritje upravičenih zavarovalnih shem, vzajemnih skladov
  in instrumentov za stabilizacijo dohodka
  ; |
| --- | --- |

(a)

vrste in kritje upravičenih zavarovalnih shem, vzajemnih skladov
  in instrumentov za stabilizacijo dohodka
  ;

in instrumentov za stabilizacijo dohodka

Spremembe 493, 1071, 1152 cp8 in 1272

Spremembe 493, 1071, 1152 cp8 in 1272

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 4 – točka b

Člen 70 – odstavek 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | metodologijo za izračun izgub in sprožilne dejavnike za nadomestilo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

metodologijo za izračun izgub in sprožilne dejavnike za nadomestilo;

| (b) | metodologijo za izračun izgub in sprožilne dejavnike za nadomestilo
  , tudi z uporabo bioloških, podnebnih ali gospodarskih indeksov, ki se uporabijo na ravni kmetijskega gospodarstva ali na lokalni, regionalni in nacionalni ravni
  ; |
| --- | --- |

(b)

metodologijo za izračun izgub in sprožilne dejavnike za nadomestilo
  , tudi z uporabo bioloških, podnebnih ali gospodarskih indeksov, ki se uporabijo na ravni kmetijskega gospodarstva ali na lokalni, regionalni in nacionalni ravni
  ;

, tudi z uporabo bioloških, podnebnih ali gospodarskih indeksov, ki se uporabijo na ravni kmetijskega gospodarstva ali na lokalni, regionalni in nacionalni ravni

Sprememba 1152 cp9

Sprememba 1152 cp9

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 5

Člen 70 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Države članice zagotovijo, da se podpora odobri le za kritje izgub v višini najmanj 20 % povprečne letne proizvodnje ali dohodkov kmeta v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja na podlagi predhodnega petletnega obdobja, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost. | 5.   Države članice zagotovijo, da se podpora odobri le za
  kritje
  izgub v višini najmanj 20 % povprečne letne proizvodnje
  zadevnega proizvoda
  ali dohodkov kmeta v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja na podlagi predhodnega petletnega obdobja, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost.
  Za izgube pri proizvodnji se to obdobje lahko podaljša na štiriletno obdobje ali povprečje na podlagi predhodnega osemletnega obdobja, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Države članice zagotovijo, da se podpora odobri le za kritje izgub v višini najmanj 20 % povprečne letne proizvodnje ali dohodkov kmeta v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja na podlagi predhodnega petletnega obdobja, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost.

5.   Države članice zagotovijo, da se podpora odobri le za
  kritje
  izgub v višini najmanj 20 % povprečne letne proizvodnje
  zadevnega proizvoda
  ali dohodkov kmeta v predhodnem triletnem obdobju ali triletnega povprečja na podlagi predhodnega petletnega obdobja, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost.
  Za izgube pri proizvodnji se to obdobje lahko podaljša na štiriletno obdobje ali povprečje na podlagi predhodnega osemletnega obdobja, pri čemer sta izključeni najvišja in najnižja vrednost.

Spremembi 494, 1074 in 1152 cp10

Spremembi 494, 1074 in 1152 cp10

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 6

Člen 70 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Države članice podporo omejijo na najvišjo stopnjo
  70 %
  upravičenih stroškov. | 6.   Države članice podporo omejijo na najvišjo stopnjo upravičenih stroškov
  , določeno v Prilogi IXaa
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Države članice podporo omejijo na najvišjo stopnjo
  70 %
  upravičenih stroškov.

6.   Države članice podporo omejijo na najvišjo stopnjo upravičenih stroškov
  , določeno v Prilogi IXaa
  .

Spremembi 1152 cp11 in 1276

Spremembi 1152 cp11 in 1276

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 7

Člen 70 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Države članice zagotovijo, da se prepreči čezmerno nadomestilo zaradi kombinacije intervencij iz tega člena z drugimi javnimi ali zasebnimi shemami za obvladovanje tveganj. | 7.   Države članice zagotovijo
  izvajanje strategij za zmanjševanje tveganj, da bi se povečala odpornost kmetij pred naravnimi in podnebnimi tveganji ter zmanjšala izpostavljenost nestabilnosti prihodkov. Poleg tega zagotovijo tudi
  , da se prepreči čezmerno nadomestilo zaradi kombinacije intervencij iz tega člena z drugimi javnimi ali zasebnimi shemami za obvladovanje tveganj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Države članice zagotovijo, da se prepreči čezmerno nadomestilo zaradi kombinacije intervencij iz tega člena z drugimi javnimi ali zasebnimi shemami za obvladovanje tveganj.

7.   Države članice zagotovijo
  izvajanje strategij za zmanjševanje tveganj, da bi se povečala odpornost kmetij pred naravnimi in podnebnimi tveganji ter zmanjšala izpostavljenost nestabilnosti prihodkov. Poleg tega zagotovijo tudi
  , da se prepreči čezmerno nadomestilo zaradi kombinacije intervencij iz tega člena z drugimi javnimi ali zasebnimi shemami za obvladovanje tveganj.

Spremembe 495, 1076 in 1152 cp12

Spremembe 495, 1076 in 1152 cp12

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 7 a (novo)

Člen 70 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Države članice, ki uvedejo nacionalne sheme za obvladovanje tveganj ali so te sheme že uvedle pred ... [datum začetka veljavnosti te uredbe], lahko uporabijo instrumente iz tega člena za kritje vseh vrst tveganj, ki jih te sheme ne zajemajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7a.
     
  Države članice, ki uvedejo nacionalne sheme za obvladovanje tveganj ali so te sheme že uvedle pred ... [datum začetka veljavnosti te uredbe], lahko uporabijo instrumente iz tega člena za kritje vseh vrst tveganj, ki jih te sheme ne zajemajo.

Sprememba 496

Sprememba 496

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 1

Člen 71 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko odobrijo podporo za sodelovanje v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi se pripravili in izvajali projekti operativne skupine evropskega inovacijskega partnerstva za kmetijsko produktivnost in trajnostnost iz člena 114 ter LEADER, tj. lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz člena 25 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah], in se spodbujale sheme kakovosti, organizacije proizvajalcev, skupine proizvajalcev ali druge oblike sodelovanja. | 1.   Države članice lahko odobrijo podporo za sodelovanje v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi se pripravili in izvajali projekti operativne skupine evropskega inovacijskega partnerstva za kmetijsko produktivnost in trajnostnost iz člena 114 ter LEADER, tj. lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz člena 25 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah], in se spodbujale sheme kakovosti, organizacije proizvajalcev, skupine proizvajalcev ali druge oblike sodelovanja
  , vključno s tistimi, katerih proizvode zajema Uredba (EU) št. 1151/2012
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice lahko odobrijo podporo za sodelovanje v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi se pripravili in izvajali projekti operativne skupine evropskega inovacijskega partnerstva za kmetijsko produktivnost in trajnostnost iz člena 114 ter LEADER, tj. lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz člena 25 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah], in se spodbujale sheme kakovosti, organizacije proizvajalcev, skupine proizvajalcev ali druge oblike sodelovanja.

1.   Države članice lahko odobrijo podporo za sodelovanje v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP, da bi se pripravili in izvajali projekti operativne skupine evropskega inovacijskega partnerstva za kmetijsko produktivnost in trajnostnost iz člena 114 ter LEADER, tj. lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz člena 25 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah], in se spodbujale sheme kakovosti, organizacije proizvajalcev, skupine proizvajalcev ali druge oblike sodelovanja
  , vključno s tistimi, katerih proizvode zajema Uredba (EU) št. 1151/2012
  .

Spremembi 497 in 1170 cp2

Spremembi 497 in 1170 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 2

Člen 71 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice lahko odobrijo podporo v okviru te vrste intervencij le, da bi spodbujale oblike sodelovanja, ki vključujejo vsaj dva subjekta in prispevajo k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6. | 2.   Države članice lahko odobrijo podporo v okviru te vrste intervencij le, da bi spodbujale oblike sodelovanja
  ali ohranjale že obstoječe oblike sodelovanja
  , ki vključujejo vsaj dva subjekta
  , od katerih se vsaj eden ukvarja s kmetijsko proizvodnjo,
  in prispevajo k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice lahko odobrijo podporo v okviru te vrste intervencij le, da bi spodbujale oblike sodelovanja, ki vključujejo vsaj dva subjekta in prispevajo k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6.

2.   Države članice lahko odobrijo podporo v okviru te vrste intervencij le, da bi spodbujale oblike sodelovanja
  ali ohranjale že obstoječe oblike sodelovanja
  , ki vključujejo vsaj dva subjekta
  , od katerih se vsaj eden ukvarja s kmetijsko proizvodnjo,
  in prispevajo k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6.

Spremembi 498 in 1170 cp2

Spremembi 498 in 1170 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 2 a (novo)

Člen 71 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice lahko z odstopanjem od odstavka 2 dodelijo podporo iz EKSRP lokalnim akcijskim skupinam, ki izvajajo lokalno razvojno strategijo in prispevajo k uresničevanju posebnih ciljev iz člena 6. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice lahko z odstopanjem od odstavka 2 dodelijo podporo iz EKSRP lokalnim akcijskim skupinam, ki izvajajo lokalno razvojno strategijo in prispevajo k uresničevanju posebnih ciljev iz člena 6.

Spremembi 499 in 1170 cp2

Spremembi 499 in 1170 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 3

Člen 71 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice lahko v okviru te vrste intervencij krijejo stroške, povezane z vsemi vidiki sodelovanja. | 3.   Države članice lahko v okviru te vrste intervencij krijejo stroške, povezane z vsemi
  potrebnimi
  vidiki sodelovanja
  , vključno s stroški certificiranja, povezanimi s sodelovanjem v shemi kakovosti Unije
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice lahko v okviru te vrste intervencij krijejo stroške, povezane z vsemi vidiki sodelovanja.

3.   Države članice lahko v okviru te vrste intervencij krijejo stroške, povezane z vsemi
  potrebnimi
  vidiki sodelovanja
  , vključno s stroški certificiranja, povezanimi s sodelovanjem v shemi kakovosti Unije
  .

Spremembi 500 in 1170 cp2

Spremembi 500 in 1170 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 71 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice lahko podporo za spodbujanje shem kakovosti, organizacij proizvajalcev, skupin proizvajalcev ali drugih oblik sodelovanja odobrijo v obliki pavšalnega zneska. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice lahko podporo za spodbujanje shem kakovosti, organizacij proizvajalcev, skupin proizvajalcev ali drugih oblik sodelovanja odobrijo v obliki pavšalnega zneska.

Države članice lahko podporo za spodbujanje shem kakovosti, organizacij proizvajalcev, skupin proizvajalcev ali drugih oblik sodelovanja odobrijo v obliki pavšalnega zneska.

Sprememba 1170 cp3

Sprememba 1170 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 7

Člen 71 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Države članice lahko v primeru sodelovanja v okviru dedovanja kmetij odobrijo podporo samo tistim kmetom, ki
  so
  dosegli upokojitveno starost, kot je določena v nacionalni zakonodaji. | 7.   Države članice lahko v primeru sodelovanja v okviru dedovanja kmetij
  in zaradi podpiranja generacijske pomladitve na ravni kmetij
  odobrijo podporo samo tistim kmetom, ki
  bodo v največ petih letih
  dosegli upokojitveno starost, kot je določena v nacionalni zakonodaji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Države članice lahko v primeru sodelovanja v okviru dedovanja kmetij odobrijo podporo samo tistim kmetom, ki
  so
  dosegli upokojitveno starost, kot je določena v nacionalni zakonodaji.

7.   Države članice lahko v primeru sodelovanja v okviru dedovanja kmetij
  in zaradi podpiranja generacijske pomladitve na ravni kmetij
  odobrijo podporo samo tistim kmetom, ki
  bodo v največ petih letih
  dosegli upokojitveno starost, kot je določena v nacionalni zakonodaji.

Spremembi 501 in 830 cp1

Spremembi 501 in 830 cp1

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 8

Člen 71 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Države članice podporo omejijo na največ sedem let, razen za kolektivne okoljske in podnebne ukrepe v ustrezno utemeljenih primerih za uresničevanje specifičnih
  okoljskih in podnebnih
  ciljev iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1). | 8.   Države članice podporo omejijo na največ sedem let, razen za kolektivne okoljske in podnebne ukrepe v ustrezno utemeljenih primerih za uresničevanje specifičnih ciljev
  , povezanih z okoljem in podnebjem,
  iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1).
  Države članice ne podpirajo intervencij, ki negativno vplivajo na okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Države članice podporo omejijo na največ sedem let, razen za kolektivne okoljske in podnebne ukrepe v ustrezno utemeljenih primerih za uresničevanje specifičnih
  okoljskih in podnebnih
  ciljev iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1).

8.   Države članice podporo omejijo na največ sedem let, razen za kolektivne okoljske in podnebne ukrepe v ustrezno utemeljenih primerih za uresničevanje specifičnih ciljev
  , povezanih z okoljem in podnebjem,
  iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1).
  Države članice ne podpirajo intervencij, ki negativno vplivajo na okolje.

Spremembi 502 in 1170 cp4

Spremembi 502 in 1170 cp4

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 8 a (novo)

Člen 71 – odstavek 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Lokalne akcijske skupine lahko pristojno plačilno agencijo zaprosijo za izplačilo predplačila, če je ta možnost določena v strateškem načrtu. Znesek predplačil ne presega 50 % javne podpore za tekoče stroške in stroške animacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8a.
     
  Lokalne akcijske skupine lahko pristojno plačilno agencijo zaprosijo za izplačilo predplačila, če je ta možnost določena v strateškem načrtu. Znesek predplačil ne presega 50 % javne podpore za tekoče stroške in stroške animacije.

Sprememba 503

Sprememba 503

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 8 b (novo)

Člen 71 – odstavek 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Podpora shemam kakovosti za kmetijske proizvode in živila, vključno z ukrepi za informiranje in promocijo, ter pomoč za ustanovitev skupin in organizacij proizvajalcev je omejena na najvišji znesek, določen v Prilogi IXaa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8b.
     
  Podpora shemam kakovosti za kmetijske proizvode in živila, vključno z ukrepi za informiranje in promocijo, ter pomoč za ustanovitev skupin in organizacij proizvajalcev je omejena na najvišji znesek, določen v Prilogi IXaa.

Sprememba 830 cp2

Sprememba 830 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 – odstavek 8 c (novo)

Člen 71 – odstavek 8 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 8c.
     
  Pobuda LEADER, pri kateri gre za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, v smislu odstavka 1, zagotavlja aktivno vključevanje predvsem kmetijskih in/ali gozdarskih gospodarstev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8c.
     
  Pobuda LEADER, pri kateri gre za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, v smislu odstavka 1, zagotavlja aktivno vključevanje predvsem kmetijskih in/ali gozdarskih gospodarstev.

Sprememba 504

Sprememba 504

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 71 a (novo)

Člen 71 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 71a




  Tematski podprogrami za sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila




  Države članice lahko vzpostavijo tematski podprogram za sheme kakovosti za kmetijske proizvode, predvidene v Uredbi (EU) št. 1151/2012, skladno s cilji iz člena 6(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 71a

Tematski podprogrami za sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila

Države članice lahko vzpostavijo tematski podprogram za sheme kakovosti za kmetijske proizvode, predvidene v Uredbi (EU) št. 1151/2012, skladno s cilji iz člena 6(1).

Sprememba 505

Sprememba 505

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 72 – odstavek 1

Člen 72 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko odobrijo podporo za izmenjavo znanja in informiranje na
  kmetijskem in gozdarskem področju ter področju podeželskih podjetij
  v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP. | 1.   Države članice lahko odobrijo podporo za izmenjavo znanja in informiranje na
  individualni ali kolektivni osnovi
  v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP
  za intervencije na področju kmetijstva, gozdarstva, vključno s kmetijsko-gozdarskimi sistemi, varstva okolja in podnebja, podeželskih podjetij, strategije za pametne vasi ter SKP
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice lahko odobrijo podporo za izmenjavo znanja in informiranje na
  kmetijskem in gozdarskem področju ter področju podeželskih podjetij
  v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP.

1.   Države članice lahko odobrijo podporo za izmenjavo znanja in informiranje na
  individualni ali kolektivni osnovi
  v skladu s pogoji iz tega člena in kot je podrobneje opredeljeno v njihovih strateških načrtih SKP
  za intervencije na področju kmetijstva, gozdarstva, vključno s kmetijsko-gozdarskimi sistemi, varstva okolja in podnebja, podeželskih podjetij, strategije za pametne vasi ter SKP
  .

Sprememba 506

Sprememba 506

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 72 – odstavek 2

Člen 72 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice lahko v okviru te vrste intervencij krijejo stroške vseh ustreznih ukrepov za spodbujanje inovacij, dostopa do usposabljanja in svetovanja ter izmenjave in širjenja znanja in informacij, ki prispevajo k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6. | 2.   Države članice
  in Unija
  lahko v okviru te vrste intervencij krijejo stroške vseh ustreznih ukrepov za spodbujanje inovacij, dostopa do usposabljanja in svetovanja
  , priprave načrtov in študij
  ter izmenjave in širjenja znanja in informacij, ki prispevajo k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice lahko v okviru te vrste intervencij krijejo stroške vseh ustreznih ukrepov za spodbujanje inovacij, dostopa do usposabljanja in svetovanja ter izmenjave in širjenja znanja in informacij, ki prispevajo k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6.

2.   Države članice
  in Unija
  lahko v okviru te vrste intervencij krijejo stroške vseh ustreznih ukrepov za spodbujanje inovacij, dostopa do usposabljanja in svetovanja
  , priprave načrtov in študij
  ter izmenjave in širjenja znanja in informacij, ki prispevajo k uresničevanju specifičnih ciljev iz člena 6.

Sprememba 507

Sprememba 507

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 72 – odstavek 3 – pododstavek 1

Člen 72 – odstavek 3 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice podporo
  omejijo na največ 75 % upravičenih stroškov
  . | Države članice
  lahko zagotovijo
  podporo
  do najvišje stopnje, določene v Prilogi IXaa
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice podporo
  omejijo na največ 75 % upravičenih stroškov
  .

omejijo na največ 75 % upravičenih stroškov

Države članice
  lahko zagotovijo
  podporo
  do najvišje stopnje, določene v Prilogi IXaa
  .

lahko zagotovijo

do najvišje stopnje, določene v Prilogi IXaa

Sprememba 508

Sprememba 508

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 72 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 72 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko države članice v primeru vzpostavljanja storitev kmetijskega svetovanja odobrijo podporo
  v obliki fiksnega
  zneska v 
  višini največ 200 000  EUR
  . | Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko države članice v primeru vzpostavljanja storitev kmetijskega svetovanja odobrijo podporo
  do najvišjega
  zneska
  , določenega
  v 
  Prilogi IXaa
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko države članice v primeru vzpostavljanja storitev kmetijskega svetovanja odobrijo podporo
  v obliki fiksnega
  zneska v 
  višini največ 200 000  EUR
  .

v obliki fiksnega

višini največ 200 000  EUR

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko države članice v primeru vzpostavljanja storitev kmetijskega svetovanja odobrijo podporo
  do najvišjega
  zneska
  , določenega
  v 
  Prilogi IXaa
  .

do najvišjega

, določenega

Prilogi IXaa

Sprememba 509

Sprememba 509

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 72 – odstavek 4

Člen 72 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Z odstopanjem od odstavka 3 lahko države članice v najbolj oddaljenih regijah in drugih ustrezno utemeljenih primerih za uresničevanje specifičnih ciljev iz člena 6 uporabijo višjo stopnjo ali višji znesek, kot sta določena v zadevnem odstavku. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Z odstopanjem od odstavka 3 lahko države članice v najbolj oddaljenih regijah in drugih ustrezno utemeljenih primerih za uresničevanje specifičnih ciljev iz člena 6 uporabijo višjo stopnjo ali višji znesek, kot sta določena v zadevnem odstavku.

črtano

črtano

Sprememba 510

Sprememba 510

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 72 – odstavek 6 a (novo)

Člen 72 – odstavek 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a
     
  . Podpora v okviru tega člena ne vključuje tečajev izobraževanja ali usposabljanja, ki so del predpisanih običajnih izobraževalnih programov ali sistemov na srednješolski ali višjih ravneh. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6a
     
  . Podpora v okviru tega člena ne vključuje tečajev izobraževanja ali usposabljanja, ki so del predpisanih običajnih izobraževalnih programov ali sistemov na srednješolski ali višjih ravneh.

Sprememba 511

Sprememba 511

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 72 – odstavek 6 b (novo)

Člen 72 – odstavek 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Subjekti, ki izvajajo storitve prenosa znanja in informiranja, so ustrezno usposobljeni, kar pomeni, da je osebje kvalificirano in usposobljeno za opravljanje te naloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6b.
     
  Subjekti, ki izvajajo storitve prenosa znanja in informiranja, so ustrezno usposobljeni, kar pomeni, da je osebje kvalificirano in usposobljeno za opravljanje te naloge.

Sprememba 512

Sprememba 512

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 72 a (novo)

Člen 72 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 72a




  Ukrepi za ženske na podeželju





  1.
     
  Države članice sprejmejo posebne ukrepe za spodbujanje večjega vključevanja žensk v podeželsko gospodarstvo z intervencijami, ki so v skladu s sedanju uredbo, da bi prispevale k uresničevanju ciljev iz člena 6(1).






  2.
     
  Države članice lahko v svojih strateških načrtih SKP odobrijo podporo za spodbujanje udeležbe žensk zlasti pri dejavnostih prenosa znanja in informiranja, storitvah svetovanja, naložbah v materialna sredstva, zagonu in razvoju kmetij in podeželskih podjetij, namestitvi digitalnih tehnologij ter sodelovanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 72a

Ukrepi za ženske na podeželju

1.
     
  Države članice sprejmejo posebne ukrepe za spodbujanje večjega vključevanja žensk v podeželsko gospodarstvo z intervencijami, ki so v skladu s sedanju uredbo, da bi prispevale k uresničevanju ciljev iz člena 6(1).

2.
     
  Države članice lahko v svojih strateških načrtih SKP odobrijo podporo za spodbujanje udeležbe žensk zlasti pri dejavnostih prenosa znanja in informiranja, storitvah svetovanja, naložbah v materialna sredstva, zagonu in razvoju kmetij in podeželskih podjetij, namestitvi digitalnih tehnologij ter sodelovanju.

Sprememba 513

Sprememba 513

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 72 b (novo)

Člen 72 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 72b |
| | Razvoj strategije za pametne vasi |
| | 1.
     
  Države članice pripravijo in izvajajo strategijo za pametne vasi v okviru svojih strateških načrtov SKP, da bi spodbudile digitalizacijo in inovacije, razvoj podjetij ter socialno vključevanje in zaposlovanje na podeželskih območjih, ter pri tem upoštevajo vrste intervencij iz točk (a), (b), (d), (e), (g) in (h) člena 64 ter elemente, ki zagotavljajo posodabljanje in strategije iz člena 102. |
| | 2.
     
  Države članice poleg vrst intervencij iz odstavka 1 zlasti upoštevajo ukrepe, ki obravnavajo naslednja vprašanja na podeželskih območjih: |
| | (a) | digitalizacijo podeželskega gospodarstva; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 72b

Člen 72b

Razvoj strategije za pametne vasi

Razvoj strategije za pametne vasi

1.
     
  Države članice pripravijo in izvajajo strategijo za pametne vasi v okviru svojih strateških načrtov SKP, da bi spodbudile digitalizacijo in inovacije, razvoj podjetij ter socialno vključevanje in zaposlovanje na podeželskih območjih, ter pri tem upoštevajo vrste intervencij iz točk (a), (b), (d), (e), (g) in (h) člena 64 ter elemente, ki zagotavljajo posodabljanje in strategije iz člena 102.

2.
     
  Države članice poleg vrst intervencij iz odstavka 1 zlasti upoštevajo ukrepe, ki obravnavajo naslednja vprašanja na podeželskih območjih:

(a)

(a)

digitalizacijo podeželskega gospodarstva;

digitalizacijo podeželskega gospodarstva;

| (b) | precizno kmetijstvo; |
| --- | --- |

(b)

(b)

precizno kmetijstvo;

precizno kmetijstvo;

| (c) | razvoj digitalnih platform; |
| --- | --- |

(c)

(c)

razvoj digitalnih platform;

razvoj digitalnih platform;

| (d) | podeželsko mobilnost; |
| --- | --- |

(d)

(d)

podeželsko mobilnost;

podeželsko mobilnost;

| (e) | socialne inovacije; |
| --- | --- |

(e)

(e)

socialne inovacije;

socialne inovacije;

| (f) | razvoj pametnih energetskih sistemov in omrežij ter hrambe energije na lokalni ravni in podpiranje razvoja energetskih zadrug. |
| --- | --- |

(f)

(f)

razvoj pametnih energetskih sistemov in omrežij ter hrambe energije na lokalni ravni in podpiranje razvoja energetskih zadrug.

razvoj pametnih energetskih sistemov in omrežij ter hrambe energije na lokalni ravni in podpiranje razvoja energetskih zadrug.

3.
     
  Države članice posebej upoštevajo usklajevanje med EKSRP in drugimi evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, kot je določeno v točki (iii) člena 98(d).

4.
     
  Države članice lahko vključijo svoje strategije za pametne vasi v celovite strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, iz člena 25(c) Uredbe (EU) 2018/xxxx [nova uredba o skupnih določbah].

Sprememba 514

Sprememba 514

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 73 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Organ upravljanja strateškega načrta SKP ali drugi imenovani posredniški organi opredelijo merila za izbor intervencij v zvezi z naslednjimi vrstami intervencij: naložbe, vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov
  in
  zagon podeželskih podjetij, sodelovanje ter izmenjava znanja in informiranje, in sicer po posvetovanju z odborom za spremljanje iz člena 111. Namen meril za izbor je zagotoviti enako obravnavo vlagateljev, boljšo uporabo finančnih sredstev in ciljno usmerjenost podpore v skladu z namenom intervencij. | Organ upravljanja strateškega načrta SKP
  in, če je primerno, regionalni organi upravljanja
  ali drugi imenovani posredniški organi opredelijo merila za izbor intervencij v zvezi z naslednjimi vrstami intervencij: naložbe, vzpostavitev gospodarstev mladih
  in novih
  kmetov, zagon podeželskih podjetij, sodelovanje ter izmenjava znanja in informiranje
  ter posebni ukrepi za ženske na podeželju in namestitev digitalnih tehnologij
  , in sicer po posvetovanju z odborom za spremljanje iz člena 111. Namen meril za izbor je zagotoviti enako obravnavo vlagateljev, boljšo uporabo finančnih sredstev in ciljno usmerjenost podpore v skladu z namenom intervencij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Organ upravljanja strateškega načrta SKP ali drugi imenovani posredniški organi opredelijo merila za izbor intervencij v zvezi z naslednjimi vrstami intervencij: naložbe, vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov
  in
  zagon podeželskih podjetij, sodelovanje ter izmenjava znanja in informiranje, in sicer po posvetovanju z odborom za spremljanje iz člena 111. Namen meril za izbor je zagotoviti enako obravnavo vlagateljev, boljšo uporabo finančnih sredstev in ciljno usmerjenost podpore v skladu z namenom intervencij.

in

Organ upravljanja strateškega načrta SKP
  in, če je primerno, regionalni organi upravljanja
  ali drugi imenovani posredniški organi opredelijo merila za izbor intervencij v zvezi z naslednjimi vrstami intervencij: naložbe, vzpostavitev gospodarstev mladih
  in novih
  kmetov, zagon podeželskih podjetij, sodelovanje ter izmenjava znanja in informiranje
  ter posebni ukrepi za ženske na podeželju in namestitev digitalnih tehnologij
  , in sicer po posvetovanju z odborom za spremljanje iz člena 111. Namen meril za izbor je zagotoviti enako obravnavo vlagateljev, boljšo uporabo finančnih sredstev in ciljno usmerjenost podpore v skladu z namenom intervencij.

in, če je primerno, regionalni organi upravljanja

in novih

ter posebni ukrepi za ženske na podeželju in namestitev digitalnih tehnologij

Sprememba 515

Sprememba 515

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 73 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice se lahko odločijo, da
  merila
  za izbor ne uporabljajo za
  naložbene intervencije, ki imajo jasne okoljske namene ali se izvajajo
  v povezavi z dejavnostmi za obnovitev. | Države članice se lahko odločijo, da
  meril
  za izbor ne uporabljajo za
  naložbe
  v povezavi z dejavnostmi za obnovitev
  po katastrofičnih dogodkih
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice se lahko odločijo, da
  merila
  za izbor ne uporabljajo za
  naložbene intervencije, ki imajo jasne okoljske namene ali se izvajajo
  v povezavi z dejavnostmi za obnovitev.

merila

naložbene intervencije, ki imajo jasne okoljske namene ali se izvajajo

Države članice se lahko odločijo, da
  meril
  za izbor ne uporabljajo za
  naložbe
  v povezavi z dejavnostmi za obnovitev
  po katastrofičnih dogodkih
  .

meril

naložbe

po katastrofičnih dogodkih

Sprememba 516

Sprememba 516

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 4

Člen 73 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Merila za izbor se ne smejo opredeliti za operacije, ki so prejele pečat odličnosti v okviru programa Obzorje 2020 ali Obzorje Evropa ali so bile izbrane v okviru programa Life+, pod pogojem, da so skladne s strateškim načrtom SKP. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Merila za izbor se ne smejo opredeliti za operacije, ki so prejele pečat odličnosti v okviru programa Obzorje 2020 ali Obzorje Evropa ali so bile izbrane v okviru programa Life+, pod pogojem, da so skladne s strateškim načrtom SKP.

črtano

črtano

Sprememba 1173

Sprememba 1173

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 5

Člen 73 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Operacije se ne izberejo za podporo, če so bile fizično dokončane ali v celoti izvedene, preden je bil pri organu upravljanja vložen zahtevek za financiranje v okviru strateškega načrta SKP, ne glede na to, ali so bila vsa povezana plačila opravljena. | 5.   Operacije se ne izberejo za podporo, če so bile fizično dokončane ali v celoti izvedene, preden je bil pri organu upravljanja vložen zahtevek za financiranje v okviru strateškega načrta SKP, ne glede na to, ali so bila vsa povezana plačila opravljena. |
| | Z odstopanjem od prvega pododstavka se za podporo lahko izberejo tudi operacije, povezane z zgodnjo oskrbo nasadov in oskrbo mladih nasadov z ekološkimi, zaščitnimi in rekreacijskimi cilji, kadar so bile fizično dokončane, preden je bil pri organu vložen zahtevek za financiranje. |
| | Pri takih operacijah se ne zahteva, da imajo spodbujevalen učinek, oziroma šteje, da imajo spodbujevalni učinek, če: |
| | (i) | shema pomoči vzpostavlja pravico do pomoči v skladu z objektivnimi merili, ne da bi se država članica dodatno odločala po lastnem preudarku; je pogoj za odobritev pomoči ta, da razpoložljivi proračun za shemo pomoči ni izčrpan; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Operacije se ne izberejo za podporo, če so bile fizično dokončane ali v celoti izvedene, preden je bil pri organu upravljanja vložen zahtevek za financiranje v okviru strateškega načrta SKP, ne glede na to, ali so bila vsa povezana plačila opravljena.

5.   Operacije se ne izberejo za podporo, če so bile fizično dokončane ali v celoti izvedene, preden je bil pri organu upravljanja vložen zahtevek za financiranje v okviru strateškega načrta SKP, ne glede na to, ali so bila vsa povezana plačila opravljena.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se za podporo lahko izberejo tudi operacije, povezane z zgodnjo oskrbo nasadov in oskrbo mladih nasadov z ekološkimi, zaščitnimi in rekreacijskimi cilji, kadar so bile fizično dokončane, preden je bil pri organu vložen zahtevek za financiranje.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se za podporo lahko izberejo tudi operacije, povezane z zgodnjo oskrbo nasadov in oskrbo mladih nasadov z ekološkimi, zaščitnimi in rekreacijskimi cilji, kadar so bile fizično dokončane, preden je bil pri organu vložen zahtevek za financiranje.

Pri takih operacijah se ne zahteva, da imajo spodbujevalen učinek, oziroma šteje, da imajo spodbujevalni učinek, če:

Pri takih operacijah se ne zahteva, da imajo spodbujevalen učinek, oziroma šteje, da imajo spodbujevalni učinek, če:

(i)

(i)

shema pomoči vzpostavlja pravico do pomoči v skladu z objektivnimi merili, ne da bi se država članica dodatno odločala po lastnem preudarku; je pogoj za odobritev pomoči ta, da razpoložljivi proračun za shemo pomoči ni izčrpan;

shema pomoči vzpostavlja pravico do pomoči v skladu z objektivnimi merili, ne da bi se država članica dodatno odločala po lastnem preudarku; je pogoj za odobritev pomoči ta, da razpoložljivi proračun za shemo pomoči ni izčrpan;

| (ii) | se shema pomoči sprejme in začne veljati, še preden ima upravičenec upravičene stroške; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

se shema pomoči sprejme in začne veljati, še preden ima upravičenec upravičene stroške;

se shema pomoči sprejme in začne veljati, še preden ima upravičenec upravičene stroške;

| (iii) | shema pomoči zajema samo lokacije, kjer se vzpostavi nov gozd v skladu z nacionalno zakonodajo in ko je o tem uradno obveščen pristojni organ, ter |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

shema pomoči zajema samo lokacije, kjer se vzpostavi nov gozd v skladu z nacionalno zakonodajo in ko je o tem uradno obveščen pristojni organ, ter

shema pomoči zajema samo lokacije, kjer se vzpostavi nov gozd v skladu z nacionalno zakonodajo in ko je o tem uradno obveščen pristojni organ, ter

| (iv) | shema pomoči zajema samo ukrepe, ki temeljijo na načrtih za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednih načrtih. |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

shema pomoči zajema samo ukrepe, ki temeljijo na načrtih za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednih načrtih.

shema pomoči zajema samo ukrepe, ki temeljijo na načrtih za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednih načrtih.

Sprememba 517

Sprememba 517

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 74 – odstavek 5 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 74 – odstavek 5 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Kadar kmete prizadenejo hude podnebne razmere in/ali kriza na trgu, so lahko plačila iz točke (a) zajamčena z obratnim kapitalom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar kmete prizadenejo hude podnebne razmere in/ali kriza na trgu, so lahko plačila iz točke (a) zajamčena z obratnim kapitalom.

Kadar kmete prizadenejo hude podnebne razmere in/ali kriza na trgu, so lahko plačila iz točke (a) zajamčena z obratnim kapitalom.

Sprememba 518

Sprememba 518

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 74 – odstavek 5 a (novo)

Člen 74 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Kadar se sredstva iz tega člena ne uporabijo ali vrnejo iz finančnega instrumenta, jih je treba ohraniti za uporabo v delu strateškega načrta SKP za razvoj podeželja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Kadar se sredstva iz tega člena ne uporabijo ali vrnejo iz finančnega instrumenta, jih je treba ohraniti za uporabo v delu strateškega načrta SKP za razvoj podeželja.

Sprememba 519

Sprememba 519

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 75

Člen 75

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| [...] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

[...]

črtano

črtano

Sprememba 520

Sprememba 520

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 78 – odstavek 1

Člen 78 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev
  te uredbe z zahtevami poleg zahtev iz tega poglavja
  o 
  pogojih za odobritev podpore za naslednje vrste intervencij za razvoj podeželja: | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev
  Priloge IXa
  o 
  najnižjih in najvišjih zgornjih mejah plačil iz tega poglavja
  . |
| (a) | upravljavske obveznosti iz člena 65; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev
  te uredbe z zahtevami poleg zahtev iz tega poglavja
  o 
  pogojih za odobritev podpore za naslednje vrste intervencij za razvoj podeželja:

te uredbe z zahtevami poleg zahtev iz tega poglavja

pogojih za odobritev podpore za naslednje vrste intervencij za razvoj podeželja:

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnitev
  Priloge IXa
  o 
  najnižjih in najvišjih zgornjih mejah plačil iz tega poglavja
  .

Priloge IXa

najnižjih in najvišjih zgornjih mejah plačil iz tega poglavja

(a)

(a)

upravljavske obveznosti iz člena 65;

upravljavske obveznosti iz člena 65;

| (b) | naložbe iz člena 68; |
| --- | --- |

(b)

(b)

naložbe iz člena 68;

naložbe iz člena 68;

| (c) | sodelovanje iz člena 71. |
| --- | --- |

(c)

(c)

sodelovanje iz člena 71.

sodelovanje iz člena 71.

Sprememba 521

Sprememba 521

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 79 – naslov

Člen 79 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odhodki
  EKJS in EKSRP | Finančna sredstva, ki se dodelijo iz
  EKJS in EKSRP |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odhodki
  EKJS in EKSRP

Odhodki

Finančna sredstva, ki se dodelijo iz
  EKJS in EKSRP

Finančna sredstva, ki se dodelijo iz

Sprememba 522

Sprememba 522

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 79 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 79 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   EKJS financira vrste intervencij v zvezi z: | 1.   
  Finančna sredstva za EKJS za obdobje 2021–2027 znašajo 286 143  milijonov EUR v cenah iz leta 2018 (322 511  milijonov EUR v tekočih cenah). |
| | V okviru teh finančnih sredstev in ne glede na določbe poglavja I naslova II Uredbe (EU) [HZU]
  EKJS financira vrste intervencij v zvezi z: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   EKJS financira vrste intervencij v zvezi z:

1.   
  Finančna sredstva za EKJS za obdobje 2021–2027 znašajo 286 143  milijonov EUR v cenah iz leta 2018 (322 511  milijonov EUR v tekočih cenah).

V okviru teh finančnih sredstev in ne glede na določbe poglavja I naslova II Uredbe (EU) [HZU]
  EKJS financira vrste intervencij v zvezi z:

V okviru teh finančnih sredstev in ne glede na določbe poglavja I naslova II Uredbe (EU) [HZU]

Sprememba 523

Sprememba 523

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 79 – odstavek 2

Člen 79 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   EKSRP financira
  vrsto
  intervencij iz poglavja IV naslova III. | 2.   
  Finančna sredstva za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) za obdobje 2021–2027 znašajo 96 712  milijonov EUR v cenah iz leta 2018 (109 000  milijonov EUR v tekočih cenah). |
| | EKSRP financira
  vrste
  intervencij iz poglavja IV naslova III
  , tehnično pomoč na pobudo držav članic iz člena 112 in tehnično pomoč na pobudo Komisije iz člena 83(2)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   EKSRP financira
  vrsto
  intervencij iz poglavja IV naslova III.

2.   
  Finančna sredstva za Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) za obdobje 2021–2027 znašajo 96 712  milijonov EUR v cenah iz leta 2018 (109 000  milijonov EUR v tekočih cenah).

EKSRP financira
  vrste
  intervencij iz poglavja IV naslova III
  , tehnično pomoč na pobudo držav članic iz člena 112 in tehnično pomoč na pobudo Komisije iz člena 83(2)
  .

vrste

, tehnično pomoč na pobudo držav članic iz člena 112 in tehnično pomoč na pobudo Komisije iz člena 83(2)

Sprememba 524

Sprememba 524

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 80 – odstavek 1

Člen 80 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Odhodki so upravičeni do prispevka iz EKJS in EKSRP
  od 1. januarja leta, ki sledi letu
  , ko Komisija odobri strateški načrt SKP. | 1.   Odhodki so upravičeni do prispevka iz EKJS in EKSRP, ko Komisija odobri strateški načrt SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Odhodki so upravičeni do prispevka iz EKJS in EKSRP
  od 1. januarja leta, ki sledi letu
  , ko Komisija odobri strateški načrt SKP.

1.   Odhodki so upravičeni do prispevka iz EKJS in EKSRP, ko Komisija odobri strateški načrt SKP.

Sprememba 525

Sprememba 525

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 80 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 80 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odhodki, ki postanejo upravičeni zaradi spremembe strateškega načrta SKP, so upravičeni do prispevka iz EKSRP z dnem predložitve zahteve za spremembo Komisiji. | Odhodki, ki postanejo upravičeni zaradi spremembe strateškega načrta SKP, so upravičeni do prispevka iz EKSRP
  in EKJS
  z dnem predložitve zahteve za spremembo Komisiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odhodki, ki postanejo upravičeni zaradi spremembe strateškega načrta SKP, so upravičeni do prispevka iz EKSRP z dnem predložitve zahteve za spremembo Komisiji.

Odhodki, ki postanejo upravičeni zaradi spremembe strateškega načrta SKP, so upravičeni do prispevka iz EKSRP
  in EKJS
  z dnem predložitve zahteve za spremembo Komisiji.

in EKJS

Sprememba 526

Sprememba 526

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 80 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 80 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Z odstopanjem od člena 73(5) in prvega pododstavka je lahko v strateškem načrtu SKP v primeru nujnih ukrepov zaradi naravnih nesreč, katastrofičnih dogodkov ali slabih vremenskih razmer oziroma znatne in nenadne spremembe socialno-ekonomskih razmer v državi članici ali regiji določeno, da se upravičenost odhodkov, financiranih iz EKSRP, v zvezi s spremembami načrta lahko začne z dnem, ko se je zgodil zadevni dogodek. | Z odstopanjem od člena 73(5) in prvega pododstavka je lahko v strateškem načrtu SKP v primeru nujnih ukrepov zaradi naravnih nesreč, katastrofičnih dogodkov
  , tudi požarov, suše in poplav,
  ali slabih vremenskih razmer
  , epidemij
  oziroma znatne in nenadne spremembe socialno-ekonomskih razmer v državi članici ali regiji določeno, da se upravičenost odhodkov, financiranih iz EKSRP, v zvezi s spremembami načrta lahko začne z dnem, ko se je zgodil zadevni dogodek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Z odstopanjem od člena 73(5) in prvega pododstavka je lahko v strateškem načrtu SKP v primeru nujnih ukrepov zaradi naravnih nesreč, katastrofičnih dogodkov ali slabih vremenskih razmer oziroma znatne in nenadne spremembe socialno-ekonomskih razmer v državi članici ali regiji določeno, da se upravičenost odhodkov, financiranih iz EKSRP, v zvezi s spremembami načrta lahko začne z dnem, ko se je zgodil zadevni dogodek.

Z odstopanjem od člena 73(5) in prvega pododstavka je lahko v strateškem načrtu SKP v primeru nujnih ukrepov zaradi naravnih nesreč, katastrofičnih dogodkov
  , tudi požarov, suše in poplav,
  ali slabih vremenskih razmer
  , epidemij
  oziroma znatne in nenadne spremembe socialno-ekonomskih razmer v državi članici ali regiji določeno, da se upravičenost odhodkov, financiranih iz EKSRP, v zvezi s spremembami načrta lahko začne z dnem, ko se je zgodil zadevni dogodek.

, tudi požarov, suše in poplav,

, epidemij

Sprememba 527

Sprememba 527

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 80 – odstavek 3

Člen 80 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Odhodki so upravičeni do prispevka iz EKSRP, če so nastali upravičencu in so plačani do 31. decembra [
  2029
  ]. Poleg tega so odhodki upravičeni
  le
  do prispevka iz EKSRP, če je plačilna agencija zadevno pomoč dejansko plačala do 31. decembra [
  2029
  ]. | 3.   Odhodki so upravičeni do prispevka iz EKSRP, če so nastali upravičencu in so plačani do 31. decembra [
  2030
  ]. Poleg tega so odhodki upravičeni do prispevka iz EKSRP
  le
  , če je plačilna agencija zadevno pomoč dejansko plačala do 31. decembra [
  2030
  ]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Odhodki so upravičeni do prispevka iz EKSRP, če so nastali upravičencu in so plačani do 31. decembra [
  2029
  ]. Poleg tega so odhodki upravičeni
  le
  do prispevka iz EKSRP, če je plačilna agencija zadevno pomoč dejansko plačala do 31. decembra [
  2029
  ].

3.   Odhodki so upravičeni do prispevka iz EKSRP, če so nastali upravičencu in so plačani do 31. decembra [
  2030
  ]. Poleg tega so odhodki upravičeni do prispevka iz EKSRP
  le
  , če je plačilna agencija zadevno pomoč dejansko plačala do 31. decembra [
  2030
  ].

Sprememba 528

Sprememba 528

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 82 – odstavek 3

Člen 82 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Finančna pomoč Unije za vrste intervencij v sektorju hmelja, ki se dodeli Nemčiji, znaša
  2 188 000
   EUR na leto. | 3.   Finančna pomoč Unije za vrste intervencij v sektorju hmelja, ki se dodeli Nemčiji, znaša
  X
   EUR na leto. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Finančna pomoč Unije za vrste intervencij v sektorju hmelja, ki se dodeli Nemčiji, znaša
  2 188 000
   EUR na leto.

3.   Finančna pomoč Unije za vrste intervencij v sektorju hmelja, ki se dodeli Nemčiji, znaša
  X
   EUR na leto.

Sprememba 529

Sprememba 529

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 82 – odstavek 4 – točka a

Člen 82 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | 10 666 000
   EUR na leto za Grčijo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

10 666 000
   EUR na leto za Grčijo;

10 666 000

| (a) | X
   EUR na leto za Grčijo; |
| --- | --- |

(a)

X
   EUR na leto za Grčijo;

X

Sprememba 530

Sprememba 530

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 82 – odstavek 4 – točka b

Člen 82 – odstavek 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | 554 000
   EUR na leto za Francijo ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

554 000
   EUR na leto za Francijo ter

554 000

| (b) | X
   EUR na leto za Francijo ter |
| --- | --- |

(b)

X
   EUR na leto za Francijo ter

X

Sprememba 531

Sprememba 531

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 82 – odstavek 4 – točka c

Člen 82 – odstavek 4 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | 34 590 000
   EUR na leto za Italijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

34 590 000
   EUR na leto za Italijo.

34 590 000

| (c) | X
   EUR na leto za Italijo. |
| --- | --- |

(c)

X
   EUR na leto za Italijo.

X

Sprememba 532

Sprememba 532

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 82 – odstavek 7

Člen 82 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   
  Države članice
  lahko
  leta 2023
  pregledajo svoje odločitve iz odstavka 6 v okviru zahteve za spremembo strateških načrtov SKP iz člena 107. | 7.   
  Dve leti po datumu izvajanja svojih strateških načrtov
  lahko
  države članice
  pregledajo svoje odločitve iz odstavka 6 v okviru zahteve za spremembo strateških načrtov SKP iz člena 107. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   
  Države članice
  lahko
  leta 2023
  pregledajo svoje odločitve iz odstavka 6 v okviru zahteve za spremembo strateških načrtov SKP iz člena 107.

7.   
  Dve leti po datumu izvajanja svojih strateških načrtov
  lahko
  države članice
  pregledajo svoje odločitve iz odstavka 6 v okviru zahteve za spremembo strateških načrtov SKP iz člena 107.

Sprememba 533

Sprememba 533

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 83 – odstavek 1

Člen 83 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Skupni znesek podpore Unije za vrste intervencij za razvoj podeželja na podlagi te uredbe za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 znaša
  78 811
   milijonov EUR v tekočih cenah v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 (38). | 1.   Skupni znesek podpore Unije za vrste intervencij za razvoj podeželja na podlagi te uredbe za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 znaša
  109 000
   milijonov EUR v tekočih cenah v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 (38). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Skupni znesek podpore Unije za vrste intervencij za razvoj podeželja na podlagi te uredbe za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 znaša
  78 811
   milijonov EUR v tekočih cenah v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 (38).

1.   Skupni znesek podpore Unije za vrste intervencij za razvoj podeželja na podlagi te uredbe za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 znaša
  109 000
   milijonov EUR v tekočih cenah v skladu z večletnim finančnim okvirom za obdobje 2021–2027 (38).

Sprememba 534

Sprememba 534

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 1

Člen 85 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V strateških načrtih SKP je
  določena enotna stopnja prispevka
  EKSRP
  , ki velja za vse
  intervencije. | 1.   V strateških načrtih SKP je
  določen enotni prispevek
  EKSRP
  k podpori za
  intervencije
  v vseh regijah, ki ustrezajo ravni 2 po skupni klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (v nadaljnjem besedilu: regije na ravni NUTS 2) iz Uredbe (ES) št. 1059/2003
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   V strateških načrtih SKP je
  določena enotna stopnja prispevka
  EKSRP
  , ki velja za vse
  intervencije.

1.   V strateških načrtih SKP je
  določen enotni prispevek
  EKSRP
  k podpori za
  intervencije
  v vseh regijah, ki ustrezajo ravni 2 po skupni klasifikaciji statističnih teritorialnih enot (v nadaljnjem besedilu: regije na ravni NUTS 2) iz Uredbe (ES) št. 1059/2003
  .

Sprememba 535

Sprememba 535

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 1 a (novo)

Člen 85 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Sredstva iz EKSRP se razdelijo med naslednje tri kategorije regij na ravni NUTS 2: |
| | (a) | manj razvite regije, katerih BDP na prebivalca je nižji od 75 % povprečnega BDP EU-27 („manj razvite regije“); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Sredstva iz EKSRP se razdelijo med naslednje tri kategorije regij na ravni NUTS 2:

(a)

(a)

manj razvite regije, katerih BDP na prebivalca je nižji od 75 % povprečnega BDP EU-27 („manj razvite regije“);

manj razvite regije, katerih BDP na prebivalca je nižji od 75 % povprečnega BDP EU-27 („manj razvite regije“);

| (b) | regije v prehodu, katerih BDP na prebivalca se giblje med 75 % in 100 % povprečnega BDP EU-27 („regije v prehodu“); |
| --- | --- |

(b)

(b)

regije v prehodu, katerih BDP na prebivalca se giblje med 75 % in 100 % povprečnega BDP EU-27 („regije v prehodu“);

regije v prehodu, katerih BDP na prebivalca se giblje med 75 % in 100 % povprečnega BDP EU-27 („regije v prehodu“);

| (c) | bolj razvite regije, katerih BDP na prebivalca presega 100 % povprečnega BDP EU-27 („bolj razvite regije“). |
| --- | --- |

(c)

(c)

bolj razvite regije, katerih BDP na prebivalca presega 100 % povprečnega BDP EU-27 („bolj razvite regije“).

bolj razvite regije, katerih BDP na prebivalca presega 100 % povprečnega BDP EU-27 („bolj razvite regije“).

Razvrstitev regij v eno teh treh kategorij se določi glede na BDP na prebivalca posamezne regije, merjen po standardih kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Unije za obdobje 2014–2016, v primerjavi s povprečnim BDP EU-27 za isto referenčno obdobje.

Razvrstitev regij v eno teh treh kategorij se določi glede na BDP na prebivalca posamezne regije, merjen po standardih kupne moči in izračunan na podlagi podatkov Unije za obdobje 2014–2016, v primerjavi s povprečnim BDP EU-27 za isto referenčno obdobje.

Sprememba 536

Sprememba 536

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a

Člen 85 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | 70
   % upravičenih javnih odhodkov v najbolj oddaljenih regijah in na manjših egejskih otokih v smislu Uredbe (EU) št. 229/2013; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

70
   % upravičenih javnih odhodkov v najbolj oddaljenih regijah in na manjših egejskih otokih v smislu Uredbe (EU) št. 229/2013;

70

| (a) | 85
   % upravičenih javnih odhodkov v najbolj oddaljenih regijah in na manjših egejskih otokih v smislu Uredbe (EU) št. 229/2013; |
| --- | --- |

(a)

85
   % upravičenih javnih odhodkov v najbolj oddaljenih regijah in na manjših egejskih otokih v smislu Uredbe (EU) št. 229/2013;

85

Sprememba 537

Sprememba 537

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

Člen 85 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | 70
   % upravičenih javnih odhodkov v manj razvitih regijah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

70
   % upravičenih javnih odhodkov v manj razvitih regijah;

70

| (b) | 85
   % upravičenih javnih odhodkov v manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

(b)

85
   % upravičenih javnih odhodkov v manj razvitih regijah;

85

Sprememba 538

Sprememba 538

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 85 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | 65 % za regije v prehodu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

65 % za regije v prehodu;

65 % za regije v prehodu;

Sprememba 539

Sprememba 539

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka c

Člen 85 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | 65
   % upravičenih odhodkov za plačila iz člena 66; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

65
   % upravičenih odhodkov za plačila iz člena 66;

65

| (c) | 75
   % upravičenih odhodkov za plačila iz člena 66; |
| --- | --- |

(c)

75
   % upravičenih odhodkov za plačila iz člena 66;

75

Sprememba 540

Sprememba 540

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka d

Člen 85 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | 43
   % upravičenih javnih odhodkov v drugih regijah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

43
   % upravičenih javnih odhodkov v drugih regijah.

43

| (d) | 53
   % upravičenih javnih odhodkov v drugih regijah. |
| --- | --- |

(d)

53
   % upravičenih javnih odhodkov v drugih regijah.

53

Sprememba 541

Sprememba 541

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 3 – točka a

Člen 85 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | 80
   % za upravljavske obveznosti iz člena 65 te uredbe, za plačila iz člena 67 te uredbe, za neproduktivne naložbe iz člena 68 te uredbe, za podporo evropskemu inovacijskemu partnerstvu iz člena 71 te uredbe in za LEADER, tj. lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz člena 25 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

80
   % za upravljavske obveznosti iz člena 65 te uredbe, za plačila iz člena 67 te uredbe, za neproduktivne naložbe iz člena 68 te uredbe, za podporo evropskemu inovacijskemu partnerstvu iz člena 71 te uredbe in za LEADER, tj. lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz člena 25 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah];

80

| (a) | 90
   % za upravljavske obveznosti iz člena 65 te uredbe, za plačila iz člena 67 te uredbe, za neproduktivne naložbe iz člena 68 te uredbe,
  povezane s pogozdovanjem ter specifičnimi okoljskimi in podnebnimi cilji, navedenimi v točkah (d), (e) in (f) člena 6(1), za operacije iz točke (a) člena 69(2),
  za podporo evropskemu inovacijskemu partnerstvu iz člena 71 te uredbe in za LEADER, tj. lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz člena 25 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]
  , za operacije iz člena 72, za operacije, ki jih podpirajo finančni instrumenti, za ukrepe iz člena 72a in za neposeljena območja
  ; |
| --- | --- |

(a)

90
   % za upravljavske obveznosti iz člena 65 te uredbe, za plačila iz člena 67 te uredbe, za neproduktivne naložbe iz člena 68 te uredbe,
  povezane s pogozdovanjem ter specifičnimi okoljskimi in podnebnimi cilji, navedenimi v točkah (d), (e) in (f) člena 6(1), za operacije iz točke (a) člena 69(2),
  za podporo evropskemu inovacijskemu partnerstvu iz člena 71 te uredbe in za LEADER, tj. lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz člena 25 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]
  , za operacije iz člena 72, za operacije, ki jih podpirajo finančni instrumenti, za ukrepe iz člena 72a in za neposeljena območja
  ;

90

povezane s pogozdovanjem ter specifičnimi okoljskimi in podnebnimi cilji, navedenimi v točkah (d), (e) in (f) člena 6(1), za operacije iz točke (a) člena 69(2),

, za operacije iz člena 72, za operacije, ki jih podpirajo finančni instrumenti, za ukrepe iz člena 72a in za neposeljena območja

Sprememba 542

Sprememba 542

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 3 – točka b

Člen 85 – odstavek 3 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | 100 % za operacije, ki so financirane iz sredstev, prerazporejenih v EKSRP v skladu s 
  členoma 15 in
  90 te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

100 % za operacije, ki so financirane iz sredstev, prerazporejenih v EKSRP v skladu s 
  členoma 15 in
  90 te uredbe.

členoma 15 in

| (b) | 100 % za operacije, ki so financirane iz sredstev, prerazporejenih v EKSRP v skladu s 
  členom
  90 te uredbe
  , kadar navedene operacije zajemajo specifične okoljske in podnebne cilje iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1)
  . |
| --- | --- |

(b)

100 % za operacije, ki so financirane iz sredstev, prerazporejenih v EKSRP v skladu s 
  členom
  90 te uredbe
  , kadar navedene operacije zajemajo specifične okoljske in podnebne cilje iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1)
  .

členom

, kadar navedene operacije zajemajo specifične okoljske in podnebne cilje iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1)

Sprememba 1134

Sprememba 1134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 86

Člen 86

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 86 | Člen 86 |
| Najnižja in najvišja dodeljena finančna sredstva | Najnižja in najvišja dodeljena finančna sredstva |
| 1.   Najmanj 5 % celotnega prispevka EKSRP za strateški načrt SKP iz Priloge IX se rezervira za LEADER, tj. lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz člena 25 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]. | 1.   Najmanj 5 % celotnega prispevka EKSRP za strateški načrt SKP iz Priloge IX se rezervira za LEADER, tj. lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz člena 25 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah]. |
| 2.   Najmanj
  30
   % celotnega prispevka EKSRP za strateški načrt SKP iz Priloge IX se rezervira za
  intervencije
  za obravnavanje specifičnih okoljskih in podnebnih ciljev iz točk (d), (e) 
  in (f)
  člena 6(1) te uredbe
  , razen intervencij na podlagi člena
   66. | 2.   Najmanj
  35
   % celotnega prispevka EKSRP za strateški načrt SKP iz Priloge IX se rezervira za
  vse vrste intervencij
  za obravnavanje specifičnih okoljskih in podnebnih ciljev iz točk (d), (e),
  (f) in (i)
  člena 6(1) te uredbe. |
| | Pri izračunu celotnega prispevka EKSRP iz prvega pododstavka se lahko upošteva največ 40 % plačil, ki se odobrijo v skladu s členom
   66. |
| Prvi pododstavek se ne uporablja za najbolj oddaljene regije. | Prvi pododstavek se ne uporablja za najbolj oddaljene regije. |
| | 2a.
     
  Najmanj 30 % celotnega prispevka EKSRP za strateški načrt SKP iz Priloge IX se rezervira za intervencije iz členov 68, 70, 71 in 72 za specifične cilje, s katerimi naj bi spodbujali razvoj pametnega, odpornega in diverzificiranega kmetijskega sektorja, kot je opredeljeno v točkah (a), (b) in (c) člena 6(1) te uredbe. |
| 3.   Največ 4 % celotnega prispevka EKSRP za strateški načrt SKP iz Priloge IX se lahko uporabi za financiranje ukrepov tehnične pomoči na pobudo držav članic iz člena 112. | 3.   Največ 4 % celotnega prispevka EKSRP za strateški načrt SKP iz Priloge IX se lahko uporabi za financiranje ukrepov tehnične pomoči na pobudo držav članic iz člena 112. |
| Prispevek EKSRP se lahko poveča na 6 % za strateške načrte SKP, pri katerih skupni znesek podpore Unije za razvoj podeželja znaša do 90 milijonov EUR. | Prispevek EKSRP se lahko poveča na 6 % za strateške načrte SKP, pri katerih skupni znesek podpore Unije za razvoj podeželja znaša do 90 milijonov EUR. |
| Tehnična pomoč se povrne v obliki pavšalnega financiranja v skladu s členom 125(1)(e) Uredbe (EU, Euratom) .../... [nova finančna uredba] v okviru vmesnih plačil v skladu s členom 30 Uredbe (EU) [HZU]. Ta pavšalna stopnja pomeni odstotek vseh prijavljenih odhodkov, ki je v strateškem načrtu SKP določen za tehnično pomoč. | Tehnična pomoč se povrne v obliki pavšalnega financiranja v skladu s členom 125(1)(e) Uredbe (EU, Euratom) .../... [nova finančna uredba] v okviru vmesnih plačil v skladu s členom 30 Uredbe (EU) [HZU]. Ta pavšalna stopnja pomeni odstotek vseh prijavljenih odhodkov, ki je v strateškem načrtu SKP določen za tehnično pomoč. |
| 4.   
  Za vsako državo članico se najnižji znesek iz Priloge
   X 
  rezervira za prispevanje k specifičnemu cilju „privabljanje mladih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij“ iz točke (g) člena 6(1). Na podlagi analize stanja glede prednosti, pomanjkljivosti, priložnosti in groženj (v nadaljnjem besedilu: analiza SWOT) ter opredelitve potreb, ki jih je treba obravnavati, se znesek uporabi za naslednje vrste intervencij: | 4.   
  Države članice rezervirajo vsaj zneske, določene v Prilogi
  X
  , za dopolnilno dohodkovno podporo za mlade kmete, kakor je določena v členu
  27. |
| (a) | dopolnilno dohodkovno podporo za mlade kmete iz člena
   27; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 86

Člen 86

Najnižja in najvišja dodeljena finančna sredstva

Najnižja in najvišja dodeljena finančna sredstva

1.   Najmanj 5 % celotnega prispevka EKSRP za strateški načrt SKP iz Priloge IX se rezervira za LEADER, tj. lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz člena 25 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah].

1.   Najmanj 5 % celotnega prispevka EKSRP za strateški načrt SKP iz Priloge IX se rezervira za LEADER, tj. lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, iz člena 25 Uredbe (EU) [uredba o skupnih določbah].

2.   Najmanj
  30
   % celotnega prispevka EKSRP za strateški načrt SKP iz Priloge IX se rezervira za
  intervencije
  za obravnavanje specifičnih okoljskih in podnebnih ciljev iz točk (d), (e) 
  in (f)
  člena 6(1) te uredbe
  , razen intervencij na podlagi člena
   66.

2.   Najmanj
  35
   % celotnega prispevka EKSRP za strateški načrt SKP iz Priloge IX se rezervira za
  vse vrste intervencij
  za obravnavanje specifičnih okoljskih in podnebnih ciljev iz točk (d), (e),
  (f) in (i)
  člena 6(1) te uredbe.

Pri izračunu celotnega prispevka EKSRP iz prvega pododstavka se lahko upošteva največ 40 % plačil, ki se odobrijo v skladu s členom
   66.

Pri izračunu celotnega prispevka EKSRP iz prvega pododstavka se lahko upošteva največ 40 % plačil, ki se odobrijo v skladu s členom

Prvi pododstavek se ne uporablja za najbolj oddaljene regije.

Prvi pododstavek se ne uporablja za najbolj oddaljene regije.

2a.
     
  Najmanj 30 % celotnega prispevka EKSRP za strateški načrt SKP iz Priloge IX se rezervira za intervencije iz členov 68, 70, 71 in 72 za specifične cilje, s katerimi naj bi spodbujali razvoj pametnega, odpornega in diverzificiranega kmetijskega sektorja, kot je opredeljeno v točkah (a), (b) in (c) člena 6(1) te uredbe.

3.   Največ 4 % celotnega prispevka EKSRP za strateški načrt SKP iz Priloge IX se lahko uporabi za financiranje ukrepov tehnične pomoči na pobudo držav članic iz člena 112.

3.   Največ 4 % celotnega prispevka EKSRP za strateški načrt SKP iz Priloge IX se lahko uporabi za financiranje ukrepov tehnične pomoči na pobudo držav članic iz člena 112.

Prispevek EKSRP se lahko poveča na 6 % za strateške načrte SKP, pri katerih skupni znesek podpore Unije za razvoj podeželja znaša do 90 milijonov EUR.

Prispevek EKSRP se lahko poveča na 6 % za strateške načrte SKP, pri katerih skupni znesek podpore Unije za razvoj podeželja znaša do 90 milijonov EUR.

Tehnična pomoč se povrne v obliki pavšalnega financiranja v skladu s členom 125(1)(e) Uredbe (EU, Euratom) .../... [nova finančna uredba] v okviru vmesnih plačil v skladu s členom 30 Uredbe (EU) [HZU]. Ta pavšalna stopnja pomeni odstotek vseh prijavljenih odhodkov, ki je v strateškem načrtu SKP določen za tehnično pomoč.

Tehnična pomoč se povrne v obliki pavšalnega financiranja v skladu s členom 125(1)(e) Uredbe (EU, Euratom) .../... [nova finančna uredba] v okviru vmesnih plačil v skladu s členom 30 Uredbe (EU) [HZU]. Ta pavšalna stopnja pomeni odstotek vseh prijavljenih odhodkov, ki je v strateškem načrtu SKP določen za tehnično pomoč.

4.   
  Za vsako državo članico se najnižji znesek iz Priloge
   X 
  rezervira za prispevanje k specifičnemu cilju „privabljanje mladih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij“ iz točke (g) člena 6(1). Na podlagi analize stanja glede prednosti, pomanjkljivosti, priložnosti in groženj (v nadaljnjem besedilu: analiza SWOT) ter opredelitve potreb, ki jih je treba obravnavati, se znesek uporabi za naslednje vrste intervencij:

4.   
  Države članice rezervirajo vsaj zneske, določene v Prilogi
  X
  , za dopolnilno dohodkovno podporo za mlade kmete, kakor je določena v členu
  27.

(a)

(a)

dopolnilno dohodkovno podporo za mlade kmete iz člena
   27;

dopolnilno dohodkovno podporo za mlade kmete iz člena

| (b) | vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov iz člena 69. |
| --- | --- |

(b)

(b)

vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov iz člena 69.

vzpostavitev gospodarstev mladih kmetov iz člena 69.

4a.
     
  Države članice rezervirajo vsaj 60 % zneskov, določenih v Prilogi VII, za:

| (a) | osnovno dohodkovno podporo za trajnostnost iz pododdelka 2 poglavja II naslova III; |
| --- | --- |

(a)

(a)

osnovno dohodkovno podporo za trajnostnost iz pododdelka 2 poglavja II naslova III;

osnovno dohodkovno podporo za trajnostnost iz pododdelka 2 poglavja II naslova III;

| (b) | prerazporeditveno plačilo iz pododdelka 3 oddelka 2 poglavja II naslova III; |
| --- | --- |

(b)

(b)

prerazporeditveno plačilo iz pododdelka 3 oddelka 2 poglavja II naslova III;

prerazporeditveno plačilo iz pododdelka 3 oddelka 2 poglavja II naslova III;

| (c) | intervencije vezane dohodkovne podpore iz pododdelka 1 oddelka 2 poglavja II naslova III; |
| --- | --- |

(c)

(c)

intervencije vezane dohodkovne podpore iz pododdelka 1 oddelka 2 poglavja II naslova III;

intervencije vezane dohodkovne podpore iz pododdelka 1 oddelka 2 poglavja II naslova III;

| (d) | vrste intervencij v drugih sektorjih iz oddelka 7 poglavja III naslova III; |
| --- | --- |

(d)

(d)

vrste intervencij v drugih sektorjih iz oddelka 7 poglavja III naslova III;

vrste intervencij v drugih sektorjih iz oddelka 7 poglavja III naslova III;

Če država članica uporabi možnost iz točke (a) prvega pododstavka člena 90(1), lahko z odstopanjem od zneska, rezerviranega v skladu odstavkom 1, zmanjša najnižji znesek, ki ga je določila v skladu s prvim pododstavkom, za povečani znesek.

Če država članica uporabi možnost iz točke (a) prvega pododstavka člena 90(1), lahko z odstopanjem od zneska, rezerviranega v skladu odstavkom 1, zmanjša najnižji znesek, ki ga je določila v skladu s prvim pododstavkom, za povečani znesek.

4b.
     
  Najmanj 6 % zneskov, določenih v Prilogi VII, se rezervira za podporo za prerazporeditveno plačilo iz člena 26.

4c.
     
  Najmanj 30 % skupnih dodeljenih sredstev iz Priloge VII za obdobje 2023–2027 se rezervira za sheme za podnebje, okolje in dobrobit živali iz člena 28.

Države članice lahko za vsako koledarsko leto rezervirajo različne zneske, ki so nižji ali višji od odstotka, ki ga določi država članica v skladu s prvim stavkom, pod pogojem, da vsota vseh letnih zneskov ustreza temu odstotku.

Države članice lahko za vsako koledarsko leto rezervirajo različne zneske, ki so nižji ali višji od odstotka, ki ga določi država članica v skladu s prvim stavkom, pod pogojem, da vsota vseh letnih zneskov ustreza temu odstotku.

Kadar država članica uporabi možnost iz točke (a) prvega pododstavka člena 90(1), lahko z odstopanjem od zneska, rezerviranega v skladu s členom 28, zmanjša najnižji znesek, ki ga je določila v skladu s prvim pododstavkom, za povečani znesek.

Kadar država članica uporabi možnost iz točke (a) prvega pododstavka člena 90(1), lahko z odstopanjem od zneska, rezerviranega v skladu s členom 28, zmanjša najnižji znesek, ki ga je določila v skladu s prvim pododstavkom, za povečani znesek.

5.   Okvirna dodeljena finančna sredstva za intervencije vezane dohodkovne podpore iz pododdelka 1 oddelka 2 poglavja II naslova III so omejena na največ 10 % zneskov, določenih v Prilogi VII.

5.   Okvirna dodeljena finančna sredstva za intervencije vezane dohodkovne podpore iz pododdelka 1 oddelka 2 poglavja II naslova III so omejena na največ 10 % zneskov, določenih v Prilogi VII.
  Države članice lahko del zneska prerazporedijo, da bi povečale najvišja dodeljena sredstva, določena v členu 82(6), če navedena dodelitev ne zadošča za financiranje intervencij iz oddelka 7 poglavja III naslova III.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se lahko države članice, ki so v skladu s členom 53(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013 za namen prostovoljne vezane podpore porabile več kot 13 % svoje letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II k navedeni uredbi, odločijo, da bodo za vezano dohodkovno podporo porabile več kot 10 % zneska iz Priloge VII. Tako dobljeni odstotek ne presega odstotka, ki ga Komisija odobri za prostovoljno vezano podporo za leto zahtevka 2018.

Z odstopanjem od prvega pododstavka se lahko države članice, ki so v skladu s členom 53(4) Uredbe (EU) št. 1307/2013 za namen prostovoljne vezane podpore porabile več kot 13 % svoje letne nacionalne zgornje meje iz Priloge II k navedeni uredbi, odločijo, da bodo za vezano dohodkovno podporo porabile več kot 10 % zneska iz Priloge VII. Tako dobljeni odstotek ne presega odstotka, ki ga Komisija odobri za prostovoljno vezano podporo za leto zahtevka 2018.

Odstotek iz prvega pododstavka se lahko poveča za največ 2 %, če se znesek, ki ustreza odstotku nad 10 %, dodeli podpori za beljakovinske rastline iz pododdelka 1 oddelka 2 poglavja II naslova III.

Odstotek iz prvega pododstavka se lahko poveča za največ 2 %, če se znesek, ki ustreza odstotku nad 10 %, dodeli podpori za beljakovinske rastline iz pododdelka 1 oddelka 2 poglavja II naslova III.

Znesek, ki je vključen v odobrenem strateškem načrtu SKP ter izhaja iz uporabe prvega in drugega pododstavka, je zavezujoč.

Znesek, ki je vključen v odobrenem strateškem načrtu SKP ter izhaja iz uporabe prvega in drugega pododstavka, je zavezujoč.

6.   Brez poseganja v člen 15 Uredbe (EU) [HZU] najvišji znesek, ki se lahko odobri v državi članici pred uporabo člena 15 te uredbe v skladu s pododdelkom 1 oddelka 2 poglavja II naslova III te uredbe za koledarsko leto, ne presega zneskov, določenih v strateškem načrtu SKP v skladu z odstavkom 
  6
  .

6.   Brez poseganja v člen 15 Uredbe (EU) [HZU] najvišji znesek, ki se lahko odobri v državi članici pred uporabo člena 15 te uredbe v skladu s pododdelkom 1 oddelka 2 poglavja II naslova III te uredbe za koledarsko leto, ne presega zneskov, določenih v strateškem načrtu SKP v skladu z odstavkom 
  5
  .

7.   Države članice se lahko v svojem strateškem načrtu SKP odločijo, da bodo določen delež dodeljenih sredstev EKSRP porabile za okrepitev podpore in nadgraditev integriranih strateških projektov, povezanih z naravo, iz [uredba LIFE] ter financiranje ukrepov, povezanih s čezmejno učno mobilnostjo ljudi na področju kmetijskega razvoja in razvoja podeželja s poudarkom na mladih kmetih, v skladu z [uredba o programu Erasmus].

7.   Države članice se lahko v svojem strateškem načrtu SKP odločijo, da bodo določen delež dodeljenih sredstev EKSRP porabile za okrepitev podpore in nadgraditev integriranih strateških projektov, povezanih z naravo, iz [uredba LIFE]
  , kadar so vanje vključene skupnosti kmetov,
  ter financiranje ukrepov, povezanih s čezmejno učno mobilnostjo ljudi na področju kmetijskega razvoja in razvoja podeželja s poudarkom na mladih kmetih, v skladu z [uredba o programu Erasmus]
  , in ženskah na podeželju
  .

Sprememba 1135

Sprememba 1135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 87

Člen 87

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 87 | Člen 87 |
| Sledenje odhodkom za podnebne ukrepe | Sledenje odhodkom za podnebne ukrepe |
| 1.   Komisija na podlagi informacij držav članic oceni prispevek politike k ciljem na področju podnebnih sprememb z uporabo
  enostavne in
  skupne metodologije. | 1.   Komisija na podlagi informacij držav članic oceni prispevek politike k ciljem na področju podnebnih sprememb z uporabo
  mednarodno priznane
  skupne metodologije. |
| 2.
     
  Prispevek k odhodkovnim ciljnim vrednostim se oceni z uporabo posebnih ponderjev, ki se razlikujejo glede na to, ali podpora znatno ali zmerno prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb. Ti ponderji so: | |
| (a) | 40 % za odhodke v okviru osnovne dohodkovne podpore za trajnostnost in dopolnilne dohodkovne podpore iz pododdelkov 2 in 3 oddelka II poglavja II naslova III; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 87

Člen 87

Sledenje odhodkom za podnebne ukrepe

Sledenje odhodkom za podnebne ukrepe

1.   Komisija na podlagi informacij držav članic oceni prispevek politike k ciljem na področju podnebnih sprememb z uporabo
  enostavne in
  skupne metodologije.

1.   Komisija na podlagi informacij držav članic oceni prispevek politike k ciljem na področju podnebnih sprememb z uporabo
  mednarodno priznane
  skupne metodologije.

2.
     
  Prispevek k odhodkovnim ciljnim vrednostim se oceni z uporabo posebnih ponderjev, ki se razlikujejo glede na to, ali podpora znatno ali zmerno prispeva k ciljem na področju podnebnih sprememb. Ti ponderji so:

(a)

(a)

40 % za odhodke v okviru osnovne dohodkovne podpore za trajnostnost in dopolnilne dohodkovne podpore iz pododdelkov 2 in 3 oddelka II poglavja II naslova III;

40 % za odhodke v okviru osnovne dohodkovne podpore za trajnostnost in dopolnilne dohodkovne podpore iz pododdelkov 2 in 3 oddelka II poglavja II naslova III;

| (b) | 100 % za odhodke v okviru shem za podnebje in okolje iz pododdelka 4 oddelka II poglavja II naslova III; |
| --- | --- |

(b)

(b)

100 % za odhodke v okviru shem za podnebje in okolje iz pododdelka 4 oddelka II poglavja II naslova III;

100 % za odhodke v okviru shem za podnebje in okolje iz pododdelka 4 oddelka II poglavja II naslova III;

| (c) | 100 % za odhodke za intervencije iz prvega pododstavka člena 86(2); |
| --- | --- |

(c)

(c)

100 % za odhodke za intervencije iz prvega pododstavka člena 86(2);

100 % za odhodke za intervencije iz prvega pododstavka člena 86(2);

| (d) | 40 % za odhodke za naravne omejitve ali druge omejitve, značilne za posamezno območje, iz člena 66. |
| --- | --- |

(d)

(d)

40 % za odhodke za naravne omejitve ali druge omejitve, značilne za posamezno območje, iz člena 66.

40 % za odhodke za naravne omejitve ali druge omejitve, značilne za posamezno območje, iz člena 66.

2a.
     
  Komisija razvije znanstveno utemeljeno in mednarodno priznano skupno metodologijo za natančnejše sledenje odhodkom za podnebne in okoljske cilje, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ter v okviru vmesnega pregleda iz člena 139a oceni ocenjeni prispevek različnih vrst intervencij.

Sprememba 1175

Sprememba 1175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 88 – odstavek 1 a (novo)

Člen 88 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Načrtovani zneski na enoto iz odstavka 1 so enotni ali povprečni, kar določijo države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Načrtovani zneski na enoto iz odstavka 1 so enotni ali povprečni, kar določijo države članice.

Sprememba 554

Sprememba 554

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 89 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Delež odstopanja je delež, za katerega lahko realizirani povprečni ali enotni zneski na enoto presegajo načrtovane povprečne ali enotne zneske na enoto iz strateškega načrta SKP. | Delež odstopanja je delež, za katerega lahko realizirani povprečni ali
  okvirni
  enotni zneski na enoto presegajo načrtovane povprečne ali
  okvirne
  enotne zneske na enoto iz strateškega načrta SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Delež odstopanja je delež, za katerega lahko realizirani povprečni ali enotni zneski na enoto presegajo načrtovane povprečne ali enotne zneske na enoto iz strateškega načrta SKP.

Delež odstopanja je delež, za katerega lahko realizirani povprečni ali
  okvirni
  enotni zneski na enoto presegajo načrtovane povprečne ali
  okvirne
  enotne zneske na enoto iz strateškega načrta SKP.

okvirni

okvirne

Sprememba 555

Sprememba 555

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 1 – pododstavek 3

Člen 89 – odstavek 1 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za vsako intervencijo v obliki neposrednih plačil realizirani povprečni ali enotni znesek na enoto nikoli ni nižji od načrtovanega zneska na enoto, razen če realizirani izložek presega načrtovani izložek, kot je določen v strateškem načrtu SKP. | Za vsako intervencijo v obliki neposrednih plačil realizirani povprečni ali
  okvirni
  enotni znesek na enoto nikoli ni nižji od načrtovanega
  okvirnega
  zneska na enoto, razen če realizirani izložek presega načrtovani izložek, kot je določen v strateškem načrtu SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za vsako intervencijo v obliki neposrednih plačil realizirani povprečni ali enotni znesek na enoto nikoli ni nižji od načrtovanega zneska na enoto, razen če realizirani izložek presega načrtovani izložek, kot je določen v strateškem načrtu SKP.

Za vsako intervencijo v obliki neposrednih plačil realizirani povprečni ali
  okvirni
  enotni znesek na enoto nikoli ni nižji od načrtovanega
  okvirnega
  zneska na enoto, razen če realizirani izložek presega načrtovani izložek, kot je določen v strateškem načrtu SKP.

okvirni

okvirnega

Sprememba 556

Sprememba 556

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 1 – pododstavek 4

Člen 89 – odstavek 1 – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar so znotraj intervencije opredeljeni različni zneski na enoto, se ta pododstavek uporablja za vsak enotni ali povprečni znesek na enoto v zadevni intervenciji. | Kadar so znotraj intervencije opredeljeni različni
  okvirni
  zneski na enoto, se ta pododstavek uporablja za vsak enotni ali povprečni
  okvirni
  znesek na enoto v zadevni intervenciji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar so znotraj intervencije opredeljeni različni zneski na enoto, se ta pododstavek uporablja za vsak enotni ali povprečni znesek na enoto v zadevni intervenciji.

Kadar so znotraj intervencije opredeljeni različni
  okvirni
  zneski na enoto, se ta pododstavek uporablja za vsak enotni ali povprečni
  okvirni
  znesek na enoto v zadevni intervenciji.

okvirni

okvirni

Sprememba 557

Sprememba 557

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 89 – odstavek 2 a (novo)

Člen 89 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice lahko prerazporedijo zneske znotraj iste vrste intervencij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice lahko prerazporedijo zneske znotraj iste vrste intervencij.

Sprememba 1136

Sprememba 1136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 90

Člen 90

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 90 | Člen 90 |
| Prožnost med dodeljenimi finančnimi sredstvi za neposredna plačila in dodelitvami EKSRP | Prožnost med dodeljenimi finančnimi sredstvi za neposredna plačila in dodelitvami EKSRP |
| 1.   Država članica se lahko v svojem predlogu za strateški načrt SKP iz člena 106(1) odloči za prerazporeditev: | 1.   Država članica se lahko v svojem predlogu za strateški načrt SKP iz člena 106(1) odloči za prerazporeditev: |
| (a) | do
  15
   % dodeljenih finančnih sredstev države članice za neposredna plačila iz Priloge IV po odštevku dodeljenih finančnih sredstev za bombaž iz Priloge VI za koledarska leta
  2021
  –2026 v dodeljena finančna sredstva države članice za EKSRP v proračunskih letih
  2022
  –2027
  or |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 90

Člen 90

Prožnost med dodeljenimi finančnimi sredstvi za neposredna plačila in dodelitvami EKSRP

Prožnost med dodeljenimi finančnimi sredstvi za neposredna plačila in dodelitvami EKSRP

1.   Država članica se lahko v svojem predlogu za strateški načrt SKP iz člena 106(1) odloči za prerazporeditev:

1.   Država članica se lahko v svojem predlogu za strateški načrt SKP iz člena 106(1) odloči za prerazporeditev:

(a)

do
  15
   % dodeljenih finančnih sredstev države članice za neposredna plačila iz Priloge IV po odštevku dodeljenih finančnih sredstev za bombaž iz Priloge VI za koledarska leta
  2021
  –2026 v dodeljena finančna sredstva države članice za EKSRP v proračunskih letih
  2022
  –2027
  or

15

2021

2022

or

| (a) | do
  12
  %
  skupnih
  dodeljenih finančnih sredstev države članice za neposredna plačila iz Priloge IV po odštevku dodeljenih finančnih sredstev za bombaž iz Priloge VI za koledarska leta
  2023
  –2026
  , prenesena
  v dodeljena finančna sredstva države članice za EKSRP v proračunskih letih
  2024
  –2027
  , če države članice uporabijo ustrezno povečanje za kmetijsko-okoljske intervencije iz člena 65, katerih upravičenci so kmetje, ali |
| --- | --- |

(a)

do
  12
  %
  skupnih
  dodeljenih finančnih sredstev države članice za neposredna plačila iz Priloge IV po odštevku dodeljenih finančnih sredstev za bombaž iz Priloge VI za koledarska leta
  2023
  –2026
  , prenesena
  v dodeljena finančna sredstva države članice za EKSRP v proračunskih letih
  2024
  –2027
  , če države članice uporabijo ustrezno povečanje za kmetijsko-okoljske intervencije iz člena 65, katerih upravičenci so kmetje, ali

12

skupnih

2023

, prenesena

2024

, če države članice uporabijo ustrezno povečanje za kmetijsko-okoljske intervencije iz člena 65, katerih upravičenci so kmetje, ali

| (b) | do
  15
   % dodeljenih finančnih sredstev države članice za EKSRP v proračunskih letih
  2022
  –2027 v dodeljena finančna sredstva države članice za neposredna plačila iz Priloge IV za koledarska leta
  2021
  –2026. |
| --- | --- |

(b)

do
  15
   % dodeljenih finančnih sredstev države članice za EKSRP v proračunskih letih
  2022
  –2027 v dodeljena finančna sredstva države članice za neposredna plačila iz Priloge IV za koledarska leta
  2021
  –2026.

15

2022

2021

| (b) | do
  5
  % dodeljenih finančnih sredstev države članice za EKSRP v proračunskih letih
  2024
  –2027 v dodeljena finančna sredstva države članice za neposredna plačila iz Priloge IV za koledarska leta
  2023
  –2026
  , če se ustrezno povečanje dodeli za operacije iz člena 28
  . |
| --- | --- |

(b)

do
  5
  % dodeljenih finančnih sredstev države članice za EKSRP v proračunskih letih
  2024
  –2027 v dodeljena finančna sredstva države članice za neposredna plačila iz Priloge IV za koledarska leta
  2023
  –2026
  , če se ustrezno povečanje dodeli za operacije iz člena 28
  .

5

2024

2023

, če se ustrezno povečanje dodeli za operacije iz člena 28

Delež prerazporeditve iz dodeljenih finančnih sredstev
  države članice za neposredna plačila
  v njena dodeljena finančna sredstva
  za
  EKSRP iz prvega pododstavka
  se
  lahko poveča za:

Delež prerazporeditve iz dodeljenih finančnih sredstev

v njena dodeljena finančna sredstva

EKSRP iz prvega pododstavka

lahko poveča za:

Z odstopanjem od točke (b) prvega pododstavka lahko
  države članice
  , katerih nacionalni povprečni znesek na hektar je pod povprečjem Unije, prenesejo do 12 % dodeljenih sredstev EKSRP v dodeljena sredstva
  za neposredna plačila
  . Vendar prenos ni višji od zneska, potrebnega za uskladitev nacionalnega povprečnega zneska na hektar s povprečjem Unije. V celoti
  se
  dodeli intervencijam iz člena 28.

Z odstopanjem od točke (b) prvega pododstavka lahko

, katerih nacionalni povprečni znesek na hektar je pod povprečjem Unije, prenesejo do 12 % dodeljenih sredstev EKSRP v dodeljena sredstva

. Vendar prenos ni višji od zneska, potrebnega za uskladitev nacionalnega povprečnega zneska na hektar s povprečjem Unije. V celoti

dodeli intervencijam iz člena 28.

| (a) | do 15 odstotnih točk, če države članice uporabijo ustrezno povečanje za intervencije, ki se financirajo iz EKSRP in ki obravnavajo specifične okoljske in podnebne cilje iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1); |
| --- | --- |

(a)

(a)

do 15 odstotnih točk, če države članice uporabijo ustrezno povečanje za intervencije, ki se financirajo iz EKSRP in ki obravnavajo specifične okoljske in podnebne cilje iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1);

do 15 odstotnih točk, če države članice uporabijo ustrezno povečanje za intervencije, ki se financirajo iz EKSRP in ki obravnavajo specifične okoljske in podnebne cilje iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1);

| (b) | do 2 odstotni točki, če države članice uporabijo ustrezno povečanje v skladu s točko (b) člena 86(4). |
| --- | --- |

(b)

(b)

do 2 odstotni točki, če države članice uporabijo ustrezno povečanje v skladu s točko (b) člena 86(4).

do 2 odstotni točki, če države članice uporabijo ustrezno povečanje v skladu s točko (b) člena 86(4).

Dodelitve za neposredna plačila, prenesene v skladu z odstavkom 1(a) tega člena, se lahko odštejejo od deleža prispevka v skladu s členom 86(4a) ali (4c) ali kombinacijo obojega.

Dodelitve za neposredna plačila, prenesene v skladu z odstavkom 1(a) tega člena, se lahko odštejejo od deleža prispevka v skladu s členom 86(4a) ali (4c) ali kombinacijo obojega.

2.   V odločitvah iz odstavka 1 se določi delež iz odstavka 1, ki se lahko razlikuje med koledarskimi leti.

2.   V odločitvah iz odstavka 1 se določi delež iz odstavka 1, ki se lahko razlikuje med koledarskimi leti.

3.   Države članice lahko leta
  2023
  pregledajo svoje odločitve iz odstavka 1 v okviru zahteve za spremembo strateških načrtov SKP iz člena 107.

3.   Države članice lahko leta
  2024
  pregledajo svoje odločitve iz odstavka 1 v okviru zahteve za spremembo strateških načrtov SKP iz člena 107.

Države članice odločitve iz odstavka 1 skupaj z odločitvijo o uporabi členov 15 in 26 sporočijo Komisiji do 31. decembra 2021.

Države članice odločitve iz odstavka 1 skupaj z odločitvijo o uporabi členov 15 in 26 sporočijo Komisiji do 31. decembra 2021.

Sprememba 562

Sprememba 562

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 1

Člen 91 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice za izvajanje podpore Unije, ki se za doseganje specifičnih ciljev iz člena 6 financira iz EKJS in EKSRP, pripravijo strateške načrte SKP v skladu s to uredbo. | Države članice
  , po potrebi v sodelovanju z regijami,
  za izvajanje podpore Unije, ki se za doseganje specifičnih ciljev iz člena 6
  (1)
  financira iz EKJS in EKSRP, pripravijo strateške načrte SKP v skladu s to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice za izvajanje podpore Unije, ki se za doseganje specifičnih ciljev iz člena 6 financira iz EKJS in EKSRP, pripravijo strateške načrte SKP v skladu s to uredbo.

Države članice
  , po potrebi v sodelovanju z regijami,
  za izvajanje podpore Unije, ki se za doseganje specifičnih ciljev iz člena 6
  (1)
  financira iz EKJS in EKSRP, pripravijo strateške načrte SKP v skladu s to uredbo.

, po potrebi v sodelovanju z regijami,

(1)

Sprememba 563

Sprememba 563

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 2

Člen 91 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice na podlagi analize SWOT iz člena 103(2) in ocene potreb iz člena 96 v strateških načrtih SKP pripravijo intervencijsko strategijo iz člena 97, v kateri določijo količinske ciljne vrednosti in mejnike za doseganje specifičnih ciljev iz člena 6. Ciljne vrednosti bodo opredeljene s skupnimi kazalniki rezultatov iz Priloge I. | Države članice
  , po potrebi v sodelovanju z regijami,
  na podlagi analize SWOT iz člena 103(2) in ocene potreb iz člena 96 v strateških načrtih SKP pripravijo intervencijsko strategijo iz člena 97, v kateri določijo količinske ciljne vrednosti in mejnike za doseganje specifičnih ciljev iz člena 6. Ciljne vrednosti bodo opredeljene s skupnimi kazalniki rezultatov iz Priloge I. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice na podlagi analize SWOT iz člena 103(2) in ocene potreb iz člena 96 v strateških načrtih SKP pripravijo intervencijsko strategijo iz člena 97, v kateri določijo količinske ciljne vrednosti in mejnike za doseganje specifičnih ciljev iz člena 6. Ciljne vrednosti bodo opredeljene s skupnimi kazalniki rezultatov iz Priloge I.

Države članice
  , po potrebi v sodelovanju z regijami,
  na podlagi analize SWOT iz člena 103(2) in ocene potreb iz člena 96 v strateških načrtih SKP pripravijo intervencijsko strategijo iz člena 97, v kateri določijo količinske ciljne vrednosti in mejnike za doseganje specifičnih ciljev iz člena 6. Ciljne vrednosti bodo opredeljene s skupnimi kazalniki rezultatov iz Priloge I.

, po potrebi v sodelovanju z regijami,

Sprememba 564

Sprememba 564

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 4

Člen 91 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsak strateški načrt SKP zajema obdobje od 1. januarja
  2021
  do 31. decembra 2027. | Vsak strateški načrt SKP zajema obdobje od 1. januarja
  2022
  do 31. decembra 2027. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vsak strateški načrt SKP zajema obdobje od 1. januarja
  2021
  do 31. decembra 2027.

2021

Vsak strateški načrt SKP zajema obdobje od 1. januarja
  2022
  do 31. decembra 2027.

2022

Sprememba 565

Sprememba 565

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 91 – odstavek 4 a (novo)

Člen 91 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Odobritev strateških načrtov SKP in njihovo izvajanje v državah članicah ne povzročita zamud za upravičence v obdobju vlaganja zahtevkov za pomoč ali pri izplačevanju pomoči upravičencem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odobritev strateških načrtov SKP in njihovo izvajanje v državah članicah ne povzročita zamud za upravičence v obdobju vlaganja zahtevkov za pomoč ali pri izplačevanju pomoči upravičencem.

Odobritev strateških načrtov SKP in njihovo izvajanje v državah članicah ne povzročita zamud za upravičence v obdobju vlaganja zahtevkov za pomoč ali pri izplačevanju pomoči upravičencem.

Sprememba 832 cp1

Sprememba 832 cp1

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 92 – naslov

Člen 92 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ambicioznejši
  okoljski in podnebni
  cilji | Ambicioznejši cilji
  glede okolja, podnebja in dobrobiti živali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ambicioznejši
  okoljski in podnebni
  cilji

okoljski in podnebni

Ambicioznejši cilji
  glede okolja, podnebja in dobrobiti živali

glede okolja, podnebja in dobrobiti živali

Sprememba 567

Sprememba 567

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 92 – odstavek 1

Člen 92 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice si bodo s strateškimi načrti SKP, zlasti pa z elementi intervencijske strategije iz točke (a) člena 97(2), prizadevale, da bo skupni
  prispevek k doseganju
  specifičnih
  okoljskih
  in
  podnebnih ciljev
  iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1) večji od skupnega
  prispevka k cilju
  iz točke (b) prvega pododstavka člena 110(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 s podporo v okviru EKJS in EKSRP v obdobju 2014–2020. | 1.   Države članice si bodo s strateškimi načrti SKP, zlasti pa z elementi intervencijske strategije iz točke (a) člena 97(2), prizadevale, da bo skupni
  delež dodeljenih proračunskih sredstev za doseganje
  specifičnih
  ciljev, povezanih s kmetijsko-okoljsko
  in
  podnebno problematiko
  iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1) večji od skupnega
  deleža dodeljenih proračunskih sredstev za cilj
  iz točke (b) prvega pododstavka člena 110(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 s podporo v okviru EKJS in EKSRP v obdobju 2014–2020. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice si bodo s strateškimi načrti SKP, zlasti pa z elementi intervencijske strategije iz točke (a) člena 97(2), prizadevale, da bo skupni
  prispevek k doseganju
  specifičnih
  okoljskih
  in
  podnebnih ciljev
  iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1) večji od skupnega
  prispevka k cilju
  iz točke (b) prvega pododstavka člena 110(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 s podporo v okviru EKJS in EKSRP v obdobju 2014–2020.

1.   Države članice si bodo s strateškimi načrti SKP, zlasti pa z elementi intervencijske strategije iz točke (a) člena 97(2), prizadevale, da bo skupni
  delež dodeljenih proračunskih sredstev za doseganje
  specifičnih
  ciljev, povezanih s kmetijsko-okoljsko
  in
  podnebno problematiko
  iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1) večji od skupnega
  deleža dodeljenih proračunskih sredstev za cilj
  iz točke (b) prvega pododstavka člena 110(2) Uredbe (EU) št. 1306/2013 s podporo v okviru EKJS in EKSRP v obdobju 2014–2020.

Sprememba 832 cp4

Sprememba 832 cp4

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 92 – odstavek 2

Člen 92 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice v strateških načrtih SKP na podlagi
  razpoložljivih
  informacij pojasnijo, kako nameravajo doseči večji skupni prispevek iz odstavka 1. Razlaga temelji na relevantnih informacijah, kot so elementi iz točk (a)–(f) člena 95(1) in
  točke
  (b) člena 95(2). | 2.   Države članice v strateških načrtih SKP na podlagi
  najnovejših in najzanesljivejših
  informacij pojasnijo,
  kakšen učinek na okolje in podnebje želijo doseči v obdobju 2021–27 in
  kako nameravajo doseči večji skupni prispevek iz odstavka 1
  , pa tudi kako nameravajo zagotoviti, da bodo cilji, opredeljeni na podlagi kazalnikov učinka iz Priloge I, pomenili izboljšanje trenutnega stanja
  . Razlaga temelji na relevantnih informacijah, kot so elementi iz točk (a)–(f) člena 95(1) ter
  točk (a) in
  (b) člena 95(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice v strateških načrtih SKP na podlagi
  razpoložljivih
  informacij pojasnijo, kako nameravajo doseči večji skupni prispevek iz odstavka 1. Razlaga temelji na relevantnih informacijah, kot so elementi iz točk (a)–(f) člena 95(1) in
  točke
  (b) člena 95(2).

2.   Države članice v strateških načrtih SKP na podlagi
  najnovejših in najzanesljivejših
  informacij pojasnijo,
  kakšen učinek na okolje in podnebje želijo doseči v obdobju 2021–27 in
  kako nameravajo doseči večji skupni prispevek iz odstavka 1
  , pa tudi kako nameravajo zagotoviti, da bodo cilji, opredeljeni na podlagi kazalnikov učinka iz Priloge I, pomenili izboljšanje trenutnega stanja
  . Razlaga temelji na relevantnih informacijah, kot so elementi iz točk (a)–(f) člena 95(1) ter
  točk (a) in
  (b) člena 95(2).

Sprememba 1177

Sprememba 1177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 92 a (novo)

Člen 92 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 92 a




  Preprečevanje na področju obvladovanja tveganj




  Države članice v svojih strateških načrtih SKP na podlagi razpoložljivih informacij in analize SWOT pojasnijo, kako nameravajo zagotoviti zadostne in ustrezne rešitve za obvladovanje tveganja, da bi kmetom pomagale pri spopadanju s podnebnimi, sanitarnimi in gospodarskimi nevarnostmi. Rešitve za obvladovanje tveganja iz tega člena lahko vključujejo instrumente za obvladovanje tveganja iz člena 70 ali morebitne že obstoječe nacionalne rešitve za obvladovanje tveganja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 92 a

Preprečevanje na področju obvladovanja tveganj

Države članice v svojih strateških načrtih SKP na podlagi razpoložljivih informacij in analize SWOT pojasnijo, kako nameravajo zagotoviti zadostne in ustrezne rešitve za obvladovanje tveganja, da bi kmetom pomagale pri spopadanju s podnebnimi, sanitarnimi in gospodarskimi nevarnostmi. Rešitve za obvladovanje tveganja iz tega člena lahko vključujejo instrumente za obvladovanje tveganja iz člena 70 ali morebitne že obstoječe nacionalne rešitve za obvladovanje tveganja.

Sprememba 569

Sprememba 569

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 93 – odstavek 1

Člen 93 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsaka država članica za svoje celotno ozemlje pripravi po en strateški načrt SKP. | Vsaka država članica
  , po potrebi v sodelovanju z regijami,
  za svoje celotno ozemlje pripravi po en strateški načrt SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vsaka država članica za svoje celotno ozemlje pripravi po en strateški načrt SKP.

Vsaka država članica
  , po potrebi v sodelovanju z regijami,
  za svoje celotno ozemlje pripravi po en strateški načrt SKP.

, po potrebi v sodelovanju z regijami,

Sprememba 570

Sprememba 570

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 93 – odstavek 2

Člen 93 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar se elementi strateškega načrta SKP pripravijo na regionalni ravni, države članice zagotovijo usklajenost in skladnost z elementi strateškega načrta SKP na nacionalni ravni. | Kadar se elementi strateškega načrta SKP pripravijo
  in/ali izvajajo
  na regionalni ravni
  prek regionalnih programov intervencij
  , države članice zagotovijo usklajenost in skladnost z elementi strateškega načrta SKP na nacionalni ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar se elementi strateškega načrta SKP pripravijo na regionalni ravni, države članice zagotovijo usklajenost in skladnost z elementi strateškega načrta SKP na nacionalni ravni.

Kadar se elementi strateškega načrta SKP pripravijo
  in/ali izvajajo
  na regionalni ravni
  prek regionalnih programov intervencij
  , države članice zagotovijo usklajenost in skladnost z elementi strateškega načrta SKP na nacionalni ravni.

in/ali izvajajo

prek regionalnih programov intervencij

Spremembi 571 in 734 cp2

Spremembi 571 in 734 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 94 – odstavek 2

Člen 94 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Organ države članice, odgovoren za pripravo strateškega načrta SKP, zagotovi, da so v pripravo okoljskih in podnebnih vidikov načrta
  dejansko
  vključeni organi, pristojni za okoljska in podnebna vprašanja. | 2.   Organ države članice, odgovoren za pripravo strateškega načrta SKP, zagotovi, da so v pripravo okoljskih in podnebnih vidikov načrta
  v celoti
  vključeni
  javni
  organi, pristojni za okoljska in podnebna vprašanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Organ države članice, odgovoren za pripravo strateškega načrta SKP, zagotovi, da so v pripravo okoljskih in podnebnih vidikov načrta
  dejansko
  vključeni organi, pristojni za okoljska in podnebna vprašanja.

2.   Organ države članice, odgovoren za pripravo strateškega načrta SKP, zagotovi, da so v pripravo okoljskih in podnebnih vidikov načrta
  v celoti
  vključeni
  javni
  organi, pristojni za okoljska in podnebna vprašanja.

Spremembi 572 in 734 cp3

Spremembi 572 in 734 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 94 – odstavek 3 – pododstavek 1 – uvodni del

Člen 94 – odstavek 3 – pododstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsaka država članica organizira partnerstvo s pristojnimi regionalnimi in lokalnimi organi. Partnerstvo vključuje vsaj naslednje partnerje: | Vsaka država članica organizira partnerstvo s pristojnimi regionalnimi in lokalnimi organi
  ter drugimi partnerji
  . Partnerstvo vključuje vsaj naslednje partnerje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vsaka država članica organizira partnerstvo s pristojnimi regionalnimi in lokalnimi organi. Partnerstvo vključuje vsaj naslednje partnerje:

Vsaka država članica organizira partnerstvo s pristojnimi regionalnimi in lokalnimi organi
  ter drugimi partnerji
  . Partnerstvo vključuje vsaj naslednje partnerje:

ter drugimi partnerji

Spremembi 573 in 734 cp5

Spremembi 573 in 734 cp5

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 94 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b

Člen 94 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ekonomske in socialne partnerje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ekonomske in socialne partnerje;

| (b) | ekonomske in socialne partnerje
  , zlasti predstavnike kmetijskega sektorja, vključno z lokalnimi akcijskimi skupinami v okviru programov LEADER
  ; |
| --- | --- |

(b)

ekonomske in socialne partnerje
  , zlasti predstavnike kmetijskega sektorja, vključno z lokalnimi akcijskimi skupinami v okviru programov LEADER
  ;

, zlasti predstavnike kmetijskega sektorja, vključno z lokalnimi akcijskimi skupinami v okviru programov LEADER

Spremembi 574 in 734 cp6

Spremembi 574 in 734 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 94 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka c

Člen 94 – odstavek 3 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo, ter ustrezne organe, odgovorne za spodbujanje socialne vključenosti, temeljnih pravic, enakosti spolov in nediskriminacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo, ter ustrezne organe, odgovorne za spodbujanje socialne vključenosti, temeljnih pravic, enakosti spolov in nediskriminacije.

| (c) | ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo,
  povezano z vsemi cilji, opredeljenimi v členu 5 in členu 6(1)
  ter ustrezne organe, odgovorne za spodbujanje socialne vključenosti, temeljnih pravic, enakosti spolov in nediskriminacije. |
| --- | --- |

(c)

ustrezne organe, ki predstavljajo civilno družbo,
  povezano z vsemi cilji, opredeljenimi v členu 5 in členu 6(1)
  ter ustrezne organe, odgovorne za spodbujanje socialne vključenosti, temeljnih pravic, enakosti spolov in nediskriminacije.

povezano z vsemi cilji, opredeljenimi v členu 5 in členu 6(1)

Spremembi 575 in 734 cp7

Spremembi 575 in 734 cp7

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 94 – odstavek 3 – pododstavek 2

Člen 94 – odstavek 3 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice navedene partnerje vključijo v pripravo strateških načrtov SKP. | Države članice navedene partnerje
  v celoti
  vključijo v pripravo strateških načrtov SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice navedene partnerje vključijo v pripravo strateških načrtov SKP.

Države članice navedene partnerje
  v celoti
  vključijo v pripravo strateških načrtov SKP.

v celoti

Spremembi 576 in 734 cp9

Spremembi 576 in 734 cp9

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 94 – odstavek 4

Člen 94 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice in Komisija sodelujejo za zagotovitev učinkovitega usklajevanja pri izvajanju strateških načrtov SKP in pri tem upoštevajo
  načeli
  sorazmernosti
  ter
  deljenega upravljanja. | 4.   Države članice in Komisija sodelujejo za zagotovitev učinkovitega usklajevanja pri izvajanju strateških načrtov SKP in pri tem upoštevajo
  načela
  sorazmernosti, deljenega upravljanja
  ter pravilnega delovanja notranjega trga
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice in Komisija sodelujejo za zagotovitev učinkovitega usklajevanja pri izvajanju strateških načrtov SKP in pri tem upoštevajo
  načeli
  sorazmernosti
  ter
  deljenega upravljanja.

4.   Države članice in Komisija sodelujejo za zagotovitev učinkovitega usklajevanja pri izvajanju strateških načrtov SKP in pri tem upoštevajo
  načela
  sorazmernosti, deljenega upravljanja
  ter pravilnega delovanja notranjega trga
  .

Spremembe 577, 970 in 1312 cp7

Spremembe 577, 970 in 1312 cp7

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 94 – odstavek 4 a (novo)

Člen 94 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za določitev kodeksa ravnanja za podporo državam članicam pri organiziranju partnerstva iz odstavka 3. V kodeksu ravnanja se določi okvir, v katerem države članice v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in regionalnimi pristojnostmi izvajajo načelo partnerstva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za določitev kodeksa ravnanja za podporo državam članicam pri organiziranju partnerstva iz odstavka 3. V kodeksu ravnanja se določi okvir, v katerem države članice v skladu s svojo nacionalno zakonodajo in regionalnimi pristojnostmi izvajajo načelo partnerstva.

Sprememba 578

Sprememba 578

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 95 – odstavek 1 – točka e

Člen 95 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | ciljni
  in finančni načrt; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

ciljni
  in finančni načrt;

ciljni

| (e) | načrt ciljnih vrednosti
  in finančni načrt
  , po potrebi tudi načrt za regionalne programe intervencij
  ; |
| --- | --- |

(e)

načrt ciljnih vrednosti
  in finančni načrt
  , po potrebi tudi načrt za regionalne programe intervencij
  ;

načrt ciljnih vrednosti

, po potrebi tudi načrt za regionalne programe intervencij

Sprememba 579

Sprememba 579

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 95 – odstavek 2 – točka c

Člen 95 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | Prilogo III o posvetovanju s partnerji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

Prilogo III o posvetovanju s partnerji;

| (c) | Prilogo III o posvetovanju s partnerji
  , povzetek pripomb, ki so jih predložili pristojni regionalni in lokalni organi ter partnerji iz člena 94(3)
  ; |
| --- | --- |

(c)

Prilogo III o posvetovanju s partnerji
  , povzetek pripomb, ki so jih predložili pristojni regionalni in lokalni organi ter partnerji iz člena 94(3)
  ;

, povzetek pripomb, ki so jih predložili pristojni regionalni in lokalni organi ter partnerji iz člena 94(3)

Sprememba 580

Sprememba 580

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 95 – odstavek 2 – točka d

Člen 95 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | Prilogo IV o na kmetijsko rastlino vezanem plačilu za bombaž; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

Prilogo IV o na kmetijsko rastlino vezanem plačilu za bombaž;

| (d) | po potrebi
  Prilogo IV o na kmetijsko rastlino vezanem plačilu za bombaž; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi
  Prilogo IV o na kmetijsko rastlino vezanem plačilu za bombaž;

po potrebi

Sprememba 581

Sprememba 581

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 95 – odstavek 2 – točka e

Člen 95 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | Prilogo V o dodatnem nacionalnem financiranju v okviru strateškega načrta SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

Prilogo V o dodatnem nacionalnem financiranju v okviru strateškega načrta SKP.

| (e) | Prilogo V 
  o državni pomoči iz strateškega načrta, ki ni izvzet iz uporabe členov 107, 108 in 109 PDEU v skladu s členom 131(4), in
  o dodatnem nacionalnem financiranju
  prek vseh razvojnih intervencij
  v okviru strateškega načrta SKP. |
| --- | --- |

(e)

Prilogo V 
  o državni pomoči iz strateškega načrta, ki ni izvzet iz uporabe členov 107, 108 in 109 PDEU v skladu s členom 131(4), in
  o dodatnem nacionalnem financiranju
  prek vseh razvojnih intervencij
  v okviru strateškega načrta SKP.

o državni pomoči iz strateškega načrta, ki ni izvzet iz uporabe členov 107, 108 in 109 PDEU v skladu s členom 131(4), in

prek vseh razvojnih intervencij

Sprememba 582

Sprememba 582

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 95 – odstavek 2 – točka e a (novo)

Člen 95 – odstavek 2 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | Prilogo VI o shemah za podnebje, okolje in dobrobit živali iz člena 28; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

Prilogo VI o shemah za podnebje, okolje in dobrobit živali iz člena 28;

Prilogo VI o shemah za podnebje, okolje in dobrobit živali iz člena 28;

Sprememba 583

Sprememba 583

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 95 – odstavek 2 – točka e b (novo)

Člen 95 – odstavek 2 – točka e b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | Prilogo VII o regionalnih programih intervencij ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(eb)

(eb)

Prilogo VII o regionalnih programih intervencij ter

Prilogo VII o regionalnih programih intervencij ter

Sprememba 584

Sprememba 584

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 95 – odstavek 2 – točka e c (novo)

Člen 95 – odstavek 2 – točka e c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ec) | Prilogo VIII o elementih strateških načrtov, ki prispevajo k večji konkurenčnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ec)

(ec)

Prilogo VIII o elementih strateških načrtov, ki prispevajo k večji konkurenčnosti.

Prilogo VIII o elementih strateških načrtov, ki prispevajo k večji konkurenčnosti.

Sprememba 585

Sprememba 585

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 96 – odstavek 1 – točka b

Člen 96 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | opredelitev potreb za vsak specifični cilj iz člena 6 na podlagi dokazov iz analize SWOT. Opišejo se vse potrebe ne glede na to, ali jih strateški načrt SKP obravnava ali ne; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

opredelitev potreb za vsak specifični cilj iz člena 6 na podlagi dokazov iz analize SWOT. Opišejo se vse potrebe ne glede na to, ali jih strateški načrt SKP obravnava ali ne;

| (b) | opredelitev potreb za vsak specifični cilj iz člena 6
  , vključno z dobrobitjo živali,
  na podlagi dokazov iz analize SWOT. Opišejo se vse potrebe ne glede na to, ali jih strateški načrt SKP obravnava ali ne; |
| --- | --- |

(b)

opredelitev potreb za vsak specifični cilj iz člena 6
  , vključno z dobrobitjo živali,
  na podlagi dokazov iz analize SWOT. Opišejo se vse potrebe ne glede na to, ali jih strateški načrt SKP obravnava ali ne;

, vključno z dobrobitjo živali,

Sprememba 586

Sprememba 586

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 96 – odstavek 1 – točka d

Člen 96 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | po potrebi analizo specifičnih potreb ranljivih geografskih območjih, kot so najbolj oddaljene regije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

po potrebi analizo specifičnih potreb ranljivih geografskih območjih, kot so najbolj oddaljene regije;

| (d) | po potrebi analizo specifičnih potreb
  izoliranih ali
  ranljivih geografskih območij, kot so najbolj oddaljene
  , gorske in otoške
  regije; |
| --- | --- |

(d)

po potrebi analizo specifičnih potreb
  izoliranih ali
  ranljivih geografskih območij, kot so najbolj oddaljene
  , gorske in otoške
  regije;

izoliranih ali

, gorske in otoške

Sprememba 587

Sprememba 587

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 96 – odstavek 1 – točka e

Člen 96 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | prioritizacijo in razvrščanje potreb
  skupaj s tehtno utemeljitvijo sprejetih odločitev
  ter po potrebi
  razlog
  za to, da strateški načrt SKP
  določenih
  opredeljenih potreb ne obravnava ali jih obravnava le delno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

prioritizacijo in razvrščanje potreb
  skupaj s tehtno utemeljitvijo sprejetih odločitev
  ter po potrebi
  razlog
  za to, da strateški načrt SKP
  določenih
  opredeljenih potreb ne obravnava ali jih obravnava le delno.

skupaj s tehtno utemeljitvijo sprejetih odločitev

razlog

določenih

| (e) | prioritizacijo in razvrščanje potreb
  v skladu s sprejetimi odločitvami
  ter po potrebi
  utemeljitev razlogov
  za to, da strateški načrt SKP
  nekaterih
  opredeljenih potreb ne obravnava ali jih obravnava le delno; |
| --- | --- |

(e)

prioritizacijo in razvrščanje potreb
  v skladu s sprejetimi odločitvami
  ter po potrebi
  utemeljitev razlogov
  za to, da strateški načrt SKP
  nekaterih
  opredeljenih potreb ne obravnava ali jih obravnava le delno;

v skladu s sprejetimi odločitvami

utemeljitev razlogov

nekaterih

Sprememba 588

Sprememba 588

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 96 – odstavek 1 – točka e a (novo)

Člen 96 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | povzetek področij, za katera ni osnovnih informacij ali informacije ne zadostujejo za popoln opis aktualnega stanja v zvezi s specifičnimi cilji iz člena 6 in za spremljanje teh ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ea)

(ea)

povzetek področij, za katera ni osnovnih informacij ali informacije ne zadostujejo za popoln opis aktualnega stanja v zvezi s specifičnimi cilji iz člena 6 in za spremljanje teh ciljev.

povzetek področij, za katera ni osnovnih informacij ali informacije ne zadostujejo za popoln opis aktualnega stanja v zvezi s specifičnimi cilji iz člena 6 in za spremljanje teh ciljev.

Sprememba 589

Sprememba 589

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 96 – odstavek 3

Člen 96 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice za to oceno uporabijo najnovejše in najzanesljivejše podatke. | Države članice za to oceno uporabijo najnovejše in najzanesljivejše podatke
  ter po potrebi uporabljajo podatke, razčlenjene po spolu
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice za to oceno uporabijo najnovejše in najzanesljivejše podatke.

Države članice za to oceno uporabijo najnovejše in najzanesljivejše podatke
  ter po potrebi uporabljajo podatke, razčlenjene po spolu
  .

ter po potrebi uporabljajo podatke, razčlenjene po spolu

Sprememba 590

Sprememba 590

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 2 – točka a a (novo)

Člen 97 – odstavek 2 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | razlaga družbene in gospodarske strukture strateškega načrta SKP, kjer je opisano dopolnjevanje med različnimi intervencijami in njihovi osnovni pogoji ter specifični cilji, povezani z gospodarskim razvojem kmetijstva in podeželja iz točk (a), (b), (c), (g), (h) in (i) člena 6(1); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(aa)

(aa)

razlaga družbene in gospodarske strukture strateškega načrta SKP, kjer je opisano dopolnjevanje med različnimi intervencijami in njihovi osnovni pogoji ter specifični cilji, povezani z gospodarskim razvojem kmetijstva in podeželja iz točk (a), (b), (c), (g), (h) in (i) člena 6(1);

razlaga družbene in gospodarske strukture strateškega načrta SKP, kjer je opisano dopolnjevanje med različnimi intervencijami in njihovi osnovni pogoji ter specifični cilji, povezani z gospodarskim razvojem kmetijstva in podeželja iz točk (a), (b), (c), (g), (h) in (i) člena 6(1);

Sprememba 591

Sprememba 591

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 97 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | po potrebi splošna vizija, kako strateški načrt SKP obravnava potrebe kmetijskih sistemov z visoko naravno vrednostjo, vključno z vidiki, povezanimi z družbeno-gospodarsko vzdržnostjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

po potrebi splošna vizija, kako strateški načrt SKP obravnava potrebe kmetijskih sistemov z visoko naravno vrednostjo, vključno z vidiki, povezanimi z družbeno-gospodarsko vzdržnostjo;

po potrebi splošna vizija, kako strateški načrt SKP obravnava potrebe kmetijskih sistemov z visoko naravno vrednostjo, vključno z vidiki, povezanimi z družbeno-gospodarsko vzdržnostjo;

Sprememba 592

Sprememba 592

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 2 – točka c

Člen 97 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | v zvezi s 
  specifičnim
  ciljem „privabljanje mladih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij“
  iz točke
  (g) člena 6(1) se predstavi pregled intervencij in posebnih pogojev v zvezi s strateškim načrtom SKP, kot so intervencije in posebni pogoji, določeni v členu 22(4), členih 27 in 69 ter členu 71(7). Države članice se pri predstavitvi finančnega načrta v zvezi z vrstami intervencij iz členov 27 in 69 sklicujejo zlasti na člen 86(5). V pregledu je pojasnjeno tudi medsebojno delovanje z nacionalnimi instrumenti, da bi se izboljšala usklajenost med ukrepi Unije in nacionalnimi ukrepi na tem področju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

v zvezi s 
  specifičnim
  ciljem „privabljanje mladih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij“
  iz točke
  (g) člena 6(1) se predstavi pregled intervencij in posebnih pogojev v zvezi s strateškim načrtom SKP, kot so intervencije in posebni pogoji, določeni v členu 22(4), členih 27 in 69 ter členu 71(7). Države članice se pri predstavitvi finančnega načrta v zvezi z vrstami intervencij iz členov 27 in 69 sklicujejo zlasti na člen 86(5). V pregledu je pojasnjeno tudi medsebojno delovanje z nacionalnimi instrumenti, da bi se izboljšala usklajenost med ukrepi Unije in nacionalnimi ukrepi na tem področju;

specifičnim

iz točke

| (c) | v zvezi s ciljem „privabljanje mladih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij“
  v skladu s točko
  (g) člena 6(1) se predstavi pregled intervencij in posebnih pogojev v zvezi s strateškim načrtom SKP, kot so intervencije in posebni pogoji, določeni v členu 22(4), členih 27 in 69 ter členu 71(7). Države članice se pri predstavitvi finančnega načrta v zvezi z vrstami intervencij iz členov 27 in 69 sklicujejo zlasti na člen 86(5). V pregledu je pojasnjeno tudi medsebojno delovanje z nacionalnimi instrumenti, da bi se izboljšala usklajenost med ukrepi Unije in nacionalnimi ukrepi na tem področju; |
| --- | --- |

(c)

v zvezi s ciljem „privabljanje mladih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij“
  v skladu s točko
  (g) člena 6(1) se predstavi pregled intervencij in posebnih pogojev v zvezi s strateškim načrtom SKP, kot so intervencije in posebni pogoji, določeni v členu 22(4), členih 27 in 69 ter členu 71(7). Države članice se pri predstavitvi finančnega načrta v zvezi z vrstami intervencij iz členov 27 in 69 sklicujejo zlasti na člen 86(5). V pregledu je pojasnjeno tudi medsebojno delovanje z nacionalnimi instrumenti, da bi se izboljšala usklajenost med ukrepi Unije in nacionalnimi ukrepi na tem področju;

v skladu s točko

Sprememba 593

Sprememba 593

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 2 – točka f

Člen 97 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | opis medsebojnega delovanja med nacionalnimi in regionalnimi intervencijami, vključno s porazdelitvijo dodeljenih finančnih sredstev na ukrep in na sklad. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

opis medsebojnega delovanja med nacionalnimi in regionalnimi intervencijami, vključno s porazdelitvijo dodeljenih finančnih sredstev na ukrep in na sklad.

| (f) | opis medsebojnega delovanja med nacionalnimi in regionalnimi intervencijami, vključno s porazdelitvijo dodeljenih finančnih sredstev na ukrep in na sklad
  ; ter |
| --- | --- |

(f)

opis medsebojnega delovanja med nacionalnimi in regionalnimi intervencijami, vključno s porazdelitvijo dodeljenih finančnih sredstev na ukrep in na sklad
  ; ter

; ter

Sprememba 594

Sprememba 594

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 2 – točka f a (novo)

Člen 97 – odstavek 2 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | pojasnilo, kako naj bi strateški načrt SKP prispeval k cilju izboljšanja zdravja in dobrega počutja živali ter zmanjšanja protimikrobne odpornosti. Države članice se zlasti sklicujejo na vrste intervencij iz členov 28 in 65. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

pojasnilo, kako naj bi strateški načrt SKP prispeval k cilju izboljšanja zdravja in dobrega počutja živali ter zmanjšanja protimikrobne odpornosti. Države članice se zlasti sklicujejo na vrste intervencij iz členov 28 in 65.

pojasnilo, kako naj bi strateški načrt SKP prispeval k cilju izboljšanja zdravja in dobrega počutja živali ter zmanjšanja protimikrobne odpornosti. Države članice se zlasti sklicujejo na vrste intervencij iz členov 28 in 65.

Sprememba 1112

Sprememba 1112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 97 – odstavek 2 – točka f b (novo)

Člen 97 – odstavek 2 – točka f b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fb) | razlaga, kako naj bi intervencije za specifične cilje iz člena 6(1) prispevale k poenostavitvi za končne upravičence in zmanjšanju upravnega bremena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fb)

(fb)

razlaga, kako naj bi intervencije za specifične cilje iz člena 6(1) prispevale k poenostavitvi za končne upravičence in zmanjšanju upravnega bremena.

razlaga, kako naj bi intervencije za specifične cilje iz člena 6(1) prispevale k poenostavitvi za končne upravičence in zmanjšanju upravnega bremena.

Sprememba 595

Sprememba 595

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 98 – naslov

Člen 98 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Elementi, ki so skupni več intervencijam | Elementi, ki so skupni več intervencijam
  v strateških načrtih |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Elementi, ki so skupni več intervencijam

Elementi, ki so skupni več intervencijam
  v strateških načrtih

v strateških načrtih

Sprememba 1113

Sprememba 1113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 98 – odstavek 1 – točka b – točka ii a (novo)

Člen 98 – odstavek 1 – točka b – točka ii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iia) | opis skupnega prispevka, povezanega s poenostavitvijo ter zmanjšanjem regulativnega in upravnega bremena za končne upravičence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iia)

(iia)

opis skupnega prispevka, povezanega s poenostavitvijo ter zmanjšanjem regulativnega in upravnega bremena za končne upravičence.

opis skupnega prispevka, povezanega s poenostavitvijo ter zmanjšanjem regulativnega in upravnega bremena za končne upravičence.

Sprememba 835

Sprememba 835

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 98 – odstavek 1 – točka b a (novo)

Člen 98 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | razlaga, kako bo strateški načrt SKP podpiral ekološko kmetijstvo, da bi prispevali k usklajenosti proizvodnje z vse večjim povpraševanjem po ekoloških kmetijskih proizvodih iz člena 13a. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

razlaga, kako bo strateški načrt SKP podpiral ekološko kmetijstvo, da bi prispevali k usklajenosti proizvodnje z vse večjim povpraševanjem po ekoloških kmetijskih proizvodih iz člena 13a.

razlaga, kako bo strateški načrt SKP podpiral ekološko kmetijstvo, da bi prispevali k usklajenosti proizvodnje z vse večjim povpraševanjem po ekoloških kmetijskih proizvodih iz člena 13a.

Sprememba 596

Sprememba 596

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 98 – odstavek 1 – točka c

Člen 98 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | opis uporabe „tehnične pomoči“ iz členov 83(2) in 86(3) ter člena 112 in mreže SKP iz člena 113; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

opis uporabe „tehnične pomoči“ iz členov 83(2) in 86(3) ter člena 112 in mreže SKP iz člena 113;

| (c) | opis uporabe „tehnične pomoči“ iz členov 83(2) in 86(3) ter člena 112 in mreže SKP iz člena 113
  ter |
| --- | --- |

(c)

opis uporabe „tehnične pomoči“ iz členov 83(2) in 86(3) ter člena 112 in mreže SKP iz člena 113
  ter

ter

Sprememba 597

Sprememba 597

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 99 – odstavek 1 – točka c

Člen 99 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | specifično zasnovo ali zahteve navedene intervencije, ki zagotavljajo dejanski prispevek k specifičnim ciljem iz člena 6(1). Za okoljske in podnebne intervencije povezava z zahtevami po pogojenosti dokazuje, da se prakse ne prekrivajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

specifično zasnovo ali zahteve navedene intervencije, ki zagotavljajo dejanski prispevek k specifičnim ciljem iz člena 6(1). Za okoljske in podnebne intervencije povezava z zahtevami po pogojenosti dokazuje, da se prakse ne prekrivajo;

| (c) | specifično zasnovo ali zahteve navedene intervencije, ki zagotavljajo dejanski prispevek k 
  ustreznim
  specifičnim ciljem iz člena 6(1). Za okoljske in podnebne intervencije povezava z zahtevami po pogojenosti dokazuje, da se prakse ne prekrivajo; |
| --- | --- |

(c)

specifično zasnovo ali zahteve navedene intervencije, ki zagotavljajo dejanski prispevek k 
  ustreznim
  specifičnim ciljem iz člena 6(1). Za okoljske in podnebne intervencije povezava z zahtevami po pogojenosti dokazuje, da se prakse ne prekrivajo;

ustreznim

Sprememba 598

Sprememba 598

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 99 – odstavek 1 – točka d

Člen 99 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | pogoje za upravičenost; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

pogoje za upravičenost;

| (d) | pogoje za upravičenost
  v skladu s to uredbo
  ; |
| --- | --- |

(d)

pogoje za upravičenost
  v skladu s to uredbo
  ;

v skladu s to uredbo

Sprememba 599

Sprememba 599

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 99 – odstavek 1 – točka h

Člen 99 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | posledična letna dodeljena finančna sredstva za intervencijo iz člena 88. Po potrebi se zagotovi razčlenitev na zneske, načrtovane za nepovratna sredstva, in zneske, načrtovane za finančne instrumente; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

posledična letna dodeljena finančna sredstva za intervencijo iz člena 88. Po potrebi se zagotovi razčlenitev na zneske, načrtovane za nepovratna sredstva, in zneske, načrtovane za finančne instrumente;

| (h) | posledična letna dodeljena finančna sredstva za intervencijo iz člena 88. Po potrebi se zagotovi razčlenitev na zneske, načrtovane za nepovratna sredstva, in zneske, načrtovane za finančne instrumente
  , ter |
| --- | --- |

(h)

posledična letna dodeljena finančna sredstva za intervencijo iz člena 88. Po potrebi se zagotovi razčlenitev na zneske, načrtovane za nepovratna sredstva, in zneske, načrtovane za finančne instrumente
  , ter

, ter

Sprememba 600

Sprememba 600

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 99 – odstavek 1 – točka i

Člen 99 – odstavek 1 – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | navedbo, ali je intervencija zunaj področja uporabe člena 42 PDEU in ali je predmet ocene državne pomoči. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

navedbo, ali je intervencija zunaj področja uporabe člena 42 PDEU in ali je predmet ocene državne pomoči.

| (i) | navedbo, ali je intervencija zunaj področja uporabe člena 42 PDEU in ali je predmet ocene državne pomoči
  v skladu z navodili Komisije v smernicah o državni pomoči
  . |
| --- | --- |

(i)

navedbo, ali je intervencija zunaj področja uporabe člena 42 PDEU in ali je predmet ocene državne pomoči
  v skladu z navodili Komisije v smernicah o državni pomoči
  .

v skladu z navodili Komisije v smernicah o državni pomoči

Sprememba 601

Sprememba 601

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 100 – odstavek 1

Člen 100 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Ciljni načrt iz točke (e) člena 95(1) sestavlja tabela s povzetkom, v kateri so navedene ciljne vrednosti iz točke (a) člena 97(1), razčlenjene po letnih mejnikih. | 1.   Ciljni načrt iz točke (e) člena 95(1) sestavlja tabela s povzetkom, v kateri so navedene ciljne vrednosti iz točke (a) člena 97(1), razčlenjene po letnih
  ali po potrebi večletnih
  mejnikih
  in po potrebi delno razčlenjene po regijah
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Ciljni načrt iz točke (e) člena 95(1) sestavlja tabela s povzetkom, v kateri so navedene ciljne vrednosti iz točke (a) člena 97(1), razčlenjene po letnih mejnikih.

1.   Ciljni načrt iz točke (e) člena 95(1) sestavlja tabela s povzetkom, v kateri so navedene ciljne vrednosti iz točke (a) člena 97(1), razčlenjene po letnih
  ali po potrebi večletnih
  mejnikih
  in po potrebi delno razčlenjene po regijah
  .

Sprememba 602

Sprememba 602

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 100 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka e

Člen 100 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | razčlenitvijo dodeljenih finančnih sredstev za sektorske vrste intervencij iz
  oddelka VII
  poglavja III naslova III na intervencijo in z navedbo načrtovanih izložkov ter povprečnih zneskov na enoto; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

razčlenitvijo dodeljenih finančnih sredstev za sektorske vrste intervencij iz
  oddelka VII
  poglavja III naslova III na intervencijo in z navedbo načrtovanih izložkov ter povprečnih zneskov na enoto;

oddelka VII

| (e) | razčlenitvijo dodeljenih finančnih sredstev za sektorske vrste intervencij iz poglavja III naslova III na intervencijo in z navedbo načrtovanih izložkov ter povprečnih zneskov na enoto; |
| --- | --- |

(e)

razčlenitvijo dodeljenih finančnih sredstev za sektorske vrste intervencij iz poglavja III naslova III na intervencijo in z navedbo načrtovanih izložkov ter povprečnih zneskov na enoto;

Sprememba 603

Sprememba 603

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 100 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka f

Člen 100 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | razčlenitvijo dodeljenih finančnih sredstev držav članic za razvoj podeželja po prerazporeditvah v neposredna plačila in iz njih, kakor je navedeno v točki (b), na vrsto intervencij in na intervencijo, vključno s skupnimi zneski za obdobje, navedena pa je tudi veljavna stopnja prispevka EKSRP, po potrebi razčlenjena na intervencijo in vrsto regije. V primeru prerazporeditve sredstev iz neposrednih plačil se navedejo intervencije ali deli intervencij, ki se financirajo s prerazporeditvijo. V tej tabeli se navedejo tudi načrtovani izložki na intervencijo in povprečni ali enotni zneski na enoto, po potrebi pa tudi razčlenitev na zneske, načrtovane za nepovratna sredstva, in zneske, načrtovane za finančne instrumente. Navedejo se tudi zneski za tehnično pomoč; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

razčlenitvijo dodeljenih finančnih sredstev držav članic za razvoj podeželja po prerazporeditvah v neposredna plačila in iz njih, kakor je navedeno v točki (b), na vrsto intervencij in na intervencijo, vključno s skupnimi zneski za obdobje, navedena pa je tudi veljavna stopnja prispevka EKSRP, po potrebi razčlenjena na intervencijo in vrsto regije. V primeru prerazporeditve sredstev iz neposrednih plačil se navedejo intervencije ali deli intervencij, ki se financirajo s prerazporeditvijo. V tej tabeli se navedejo tudi načrtovani izložki na intervencijo in povprečni ali enotni zneski na enoto, po potrebi pa tudi razčlenitev na zneske, načrtovane za nepovratna sredstva, in zneske, načrtovane za finančne instrumente. Navedejo se tudi zneski za tehnično pomoč;

| (f) | razčlenitvijo dodeljenih finančnih sredstev držav članic za razvoj podeželja po prerazporeditvah v neposredna plačila in iz njih, kakor je navedeno v točki (b), na vrsto intervencij in na intervencijo, vključno s skupnimi zneski za obdobje, navedena pa je tudi veljavna stopnja prispevka EKSRP, po potrebi razčlenjena na intervencijo in vrsto regije. V primeru prerazporeditve sredstev iz neposrednih plačil se navedejo intervencije ali deli intervencij, ki se financirajo s prerazporeditvijo. V tej tabeli se navedejo tudi načrtovani izložki na intervencijo in povprečni ali enotni zneski na enoto, po potrebi pa tudi razčlenitev na zneske, načrtovane za nepovratna sredstva, in zneske, načrtovane za finančne instrumente. Navedejo se tudi zneski za tehnično pomoč
  ter |
| --- | --- |

(f)

razčlenitvijo dodeljenih finančnih sredstev držav članic za razvoj podeželja po prerazporeditvah v neposredna plačila in iz njih, kakor je navedeno v točki (b), na vrsto intervencij in na intervencijo, vključno s skupnimi zneski za obdobje, navedena pa je tudi veljavna stopnja prispevka EKSRP, po potrebi razčlenjena na intervencijo in vrsto regije. V primeru prerazporeditve sredstev iz neposrednih plačil se navedejo intervencije ali deli intervencij, ki se financirajo s prerazporeditvijo. V tej tabeli se navedejo tudi načrtovani izložki na intervencijo in povprečni ali enotni zneski na enoto, po potrebi pa tudi razčlenitev na zneske, načrtovane za nepovratna sredstva, in zneske, načrtovane za finančne instrumente. Navedejo se tudi zneski za tehnično pomoč
  ter

ter

Sprememba 604

Sprememba 604

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 100 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 100 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Elementi iz tega člena se določijo na letni ravni. | Elementi iz tega člena se določijo na letni ravni
  in po potrebi vključujejo regionalne tabele
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Elementi iz tega člena se določijo na letni ravni.

Elementi iz tega člena se določijo na letni ravni
  in po potrebi vključujejo regionalne tabele
  .

in po potrebi vključujejo regionalne tabele

Sprememba 605

Sprememba 605

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 100 a (novo)

Člen 100 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 100a |
| | Regionalni programi intervencij |
| | Vsak regionalni program intervencij za razvoj podeželja vsebuje najmanj naslednje oddelke: |
| | (a) | povzetek analize SWOT; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 100a

Člen 100a

Regionalni programi intervencij

Regionalni programi intervencij

Vsak regionalni program intervencij za razvoj podeželja vsebuje najmanj naslednje oddelke:

Vsak regionalni program intervencij za razvoj podeželja vsebuje najmanj naslednje oddelke:

(a)

(a)

povzetek analize SWOT;

povzetek analize SWOT;

| (b) | povzetek ocene potreb; |
| --- | --- |

(b)

(b)

povzetek ocene potreb;

povzetek ocene potreb;

| (c) | intervencijsko strategijo; |
| --- | --- |

(c)

(c)

intervencijsko strategijo;

intervencijsko strategijo;

| (d) | operativni opis intervencij, ki se upravljajo in izvajajo na regionalni ravni, v skladu z nacionalnim strateškim načrtom iz člena 99. Vsaka intervencija, določena v strategiji iz točke (c) tega člena, vsebuje zlasti naslednje elemente:










  (i) | opis intervencije; |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

operativni opis intervencij, ki se upravljajo in izvajajo na regionalni ravni, v skladu z nacionalnim strateškim načrtom iz člena 99. Vsaka intervencija, določena v strategiji iz točke (c) tega člena, vsebuje zlasti naslednje elemente:

operativni opis intervencij, ki se upravljajo in izvajajo na regionalni ravni, v skladu z nacionalnim strateškim načrtom iz člena 99. Vsaka intervencija, določena v strategiji iz točke (c) tega člena, vsebuje zlasti naslednje elemente:

(i)

(i)

opis intervencije;

opis intervencije;

| (ii) | pogoje za upravičenost; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

pogoje za upravičenost;

pogoje za upravičenost;

| (iii) | stopnjo podpore; |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

stopnjo podpore;

stopnjo podpore;

| (iv) | izračun enotnega zneska podpore; |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

izračun enotnega zneska podpore;

izračun enotnega zneska podpore;

| (v) | finančni načrt; |
| --- | --- |

(v)

(v)

finančni načrt;

finančni načrt;

| (vi) | kazalnike rezultatov; |
| --- | --- |

(vi)

(vi)

kazalnike rezultatov;

kazalnike rezultatov;

| (vii) | cilje; |
| --- | --- |

(vii)

(vii)

cilje;

cilje;

| (viii) | pojasnilo o doseganju ciljev; |
| --- | --- |

(viii)

(viii)

pojasnilo o doseganju ciljev;

pojasnilo o doseganju ciljev;

| (e) | večletni finančni okvir ter |
| --- | --- |

(e)

(e)

večletni finančni okvir ter

večletni finančni okvir ter

| (f) | opis sistema upravljanja in usklajevanja. |
| --- | --- |

(f)

(f)

opis sistema upravljanja in usklajevanja.

opis sistema upravljanja in usklajevanja.

Sprememba 606

Sprememba 606

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 102 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Opis elementov, ki zagotavljajo posodobitev SKP iz točke (g) člena 95(1), poudarja elemente strateškega načrta SKP, ki podpirajo posodobitev kmetijskega sektorja in SKP, ter zlasti vsebuje: | Opis elementov, ki zagotavljajo posodobitev SKP iz točke (g) člena 95(1), poudarja elemente strateškega načrta SKP, ki podpirajo posodobitev kmetijskega sektorja in SKP
  za soočanje z novimi izzivi, vključno s prehodom na bolj trajnostne modele
  , ter zlasti vsebuje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Opis elementov, ki zagotavljajo posodobitev SKP iz točke (g) člena 95(1), poudarja elemente strateškega načrta SKP, ki podpirajo posodobitev kmetijskega sektorja in SKP, ter zlasti vsebuje:

Opis elementov, ki zagotavljajo posodobitev SKP iz točke (g) člena 95(1), poudarja elemente strateškega načrta SKP, ki podpirajo posodobitev kmetijskega sektorja in SKP
  za soočanje z novimi izzivi, vključno s prehodom na bolj trajnostne modele
  , ter zlasti vsebuje:

za soočanje z novimi izzivi, vključno s prehodom na bolj trajnostne modele

Sprememba 607

Sprememba 607

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 1 – točka a – uvodni del

Člen 102 – odstavek 1 – točka a – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pregled, kako bo strateški načrt SKP prispeval k medsektorskemu splošnemu cilju glede spodbujanja in deljenja znanja, inovacij ter digitalizacije in spodbujanja njihove uvedbe iz drugega pododstavka člena 5, predvsem z: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

pregled, kako bo strateški načrt SKP prispeval k medsektorskemu splošnemu cilju glede spodbujanja in deljenja znanja, inovacij ter digitalizacije in spodbujanja njihove uvedbe iz drugega pododstavka člena 5, predvsem z:

| (a) | pregled, kako bo strateški načrt SKP prispeval k medsektorskemu splošnemu cilju glede spodbujanja in deljenja znanja, inovacij ter digitalizacije
  v kmetijstvu
  in
  na podeželju,
  spodbujanja
  ter podpiranja
  njihove uvedbe iz drugega pododstavka člena 5, predvsem z: |
| --- | --- |

(a)

pregled, kako bo strateški načrt SKP prispeval k medsektorskemu splošnemu cilju glede spodbujanja in deljenja znanja, inovacij ter digitalizacije
  v kmetijstvu
  in
  na podeželju,
  spodbujanja
  ter podpiranja
  njihove uvedbe iz drugega pododstavka člena 5, predvsem z:

v kmetijstvu

na podeželju,

ter podpiranja

Sprememba 836

Sprememba 836

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 1 – točka a – točka ii a (novo)

Člen 102 – odstavek 1 – točka a – točka ii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (iia) | skladnostjo z doseganjem ciljev trajnostnega razvoja in mednarodnih sporazumov o podnebju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iia)

(iia)

skladnostjo z doseganjem ciljev trajnostnega razvoja in mednarodnih sporazumov o podnebju.

skladnostjo z doseganjem ciljev trajnostnega razvoja in mednarodnih sporazumov o podnebju.

Sprememba 608

Sprememba 608

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 1 – točka b

Člen 102 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | opis strategije za razvoj digitalnih tehnologij v kmetijstvu in na podeželju ter za uporabo teh tehnologij za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti intervencij strateških načrtov SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

opis strategije za razvoj digitalnih tehnologij v kmetijstvu in na podeželju ter za uporabo teh tehnologij za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti intervencij strateških načrtov SKP.

| (b) | opis strategije za razvoj digitalnih tehnologij v kmetijstvu in na podeželju
  , za pametne vasi
  ter
  za pogoje
  za uporabo teh tehnologij
  , ki bodo vključevali informacije kmetom o njihovih pravicah v zvezi z varstvom in uporabo njihovih osebnih podatkov,
  za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti intervencij strateških načrtov SKP. |
| --- | --- |

(b)

opis strategije za razvoj digitalnih tehnologij v kmetijstvu in na podeželju
  , za pametne vasi
  ter
  za pogoje
  za uporabo teh tehnologij
  , ki bodo vključevali informacije kmetom o njihovih pravicah v zvezi z varstvom in uporabo njihovih osebnih podatkov,
  za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti intervencij strateških načrtov SKP.

, za pametne vasi

za pogoje

, ki bodo vključevali informacije kmetom o njihovih pravicah v zvezi z varstvom in uporabo njihovih osebnih podatkov,

Sprememba 609

Sprememba 609

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 103 – odstavek 2 – pododstavek 3 – točka e

Člen 103 – odstavek 2 – pododstavek 3 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | po potrebi analiza ozemeljskih vidikov s poudarkom na ozemljih, v katera so še posebej usmerjene intervencije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

po potrebi analiza ozemeljskih vidikov s poudarkom na ozemljih, v katera so še posebej usmerjene intervencije;

| (e) | po potrebi analiza ozemeljskih vidikov s poudarkom na ozemljih, v katera so še posebej usmerjene intervencije
  , vključno s kmetijskimi območji z visoko naravno vrednostjo
  ; |
| --- | --- |

(e)

po potrebi analiza ozemeljskih vidikov s poudarkom na ozemljih, v katera so še posebej usmerjene intervencije
  , vključno s kmetijskimi območji z visoko naravno vrednostjo
  ;

, vključno s kmetijskimi območji z visoko naravno vrednostjo

Sprememba 610

Sprememba 610

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 103 – odstavek 2 – pododstavek 5

Člen 103 – odstavek 2 – pododstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za specifični cilj privabljanja mladih kmetov iz točke (g) člena 6(1) analiza SWOT vsebuje kratko analizo dostopa do zemljišč, mobilnosti lastništva zemljišč in prestrukturiranja zemljišč, dostopa do financiranja in posojil
  ter
  dostopnosti znanja in svetovanja. | Za specifični cilj privabljanja mladih kmetov iz točke (g) člena 6(1) analiza SWOT vsebuje kratko analizo dostopa do zemljišč, mobilnosti lastništva zemljišč in prestrukturiranja zemljišč, dostopa do financiranja in posojil, dostopnosti znanja in svetovanja
  ter zmožnosti obvladovanja tveganj
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za specifični cilj privabljanja mladih kmetov iz točke (g) člena 6(1) analiza SWOT vsebuje kratko analizo dostopa do zemljišč, mobilnosti lastništva zemljišč in prestrukturiranja zemljišč, dostopa do financiranja in posojil
  ter
  dostopnosti znanja in svetovanja.

ter

Za specifični cilj privabljanja mladih kmetov iz točke (g) člena 6(1) analiza SWOT vsebuje kratko analizo dostopa do zemljišč, mobilnosti lastništva zemljišč in prestrukturiranja zemljišč, dostopa do financiranja in posojil, dostopnosti znanja in svetovanja
  ter zmožnosti obvladovanja tveganj
  .

ter zmožnosti obvladovanja tveganj

Sprememba 611

Sprememba 611

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 103 – odstavek 5 – točka a

Člen 103 – odstavek 5 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | kratek opis dodatnega nacionalnega financiranja, ki se zagotavlja v okviru strateškega načrta SKP, vključno z zneski na
  ukrep
  in navedbo skladnosti z zahtevami iz te uredbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

kratek opis dodatnega nacionalnega financiranja, ki se zagotavlja v okviru strateškega načrta SKP, vključno z zneski na
  ukrep
  in navedbo skladnosti z zahtevami iz te uredbe;

ukrep

| (a) | kratek opis dodatnega nacionalnega financiranja, ki se zagotavlja v okviru strateškega načrta SKP, vključno z zneski na
  intervencijo
  in navedbo skladnosti z zahtevami iz te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

kratek opis dodatnega nacionalnega financiranja, ki se zagotavlja v okviru strateškega načrta SKP, vključno z zneski na
  intervencijo
  in navedbo skladnosti z zahtevami iz te uredbe;

intervencijo

Sprememba 612

Sprememba 612

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 103 – odstavek 5 a (novo)

Člen 103 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  V prilogi VI strateškega načrta SKP so opisane sheme za podnebje, okolje in dobrobit živali iz člena 28. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  V prilogi VI strateškega načrta SKP so opisane sheme za podnebje, okolje in dobrobit živali iz člena 28.

Sprememba 613

Sprememba 613

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 103 – odstavek 5 b (novo)

Člen 103 – odstavek 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  V prilogi VII strateškega načrta SKP so opisani regionalni programi intervencij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5b.
     
  V prilogi VII strateškega načrta SKP so opisani regionalni programi intervencij.

Sprememba 615

Sprememba 615

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 104

Člen 104

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 104 | črtano |
| Prenos pooblastil za vsebino strateškega načrta SKP | |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 o spremembi tega poglavja glede vsebine strateškega načrta SKP in njegovih prilog. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 104

Člen 104

črtano

črtano

Prenos pooblastil za vsebino strateškega načrta SKP

Prenos pooblastil za vsebino strateškega načrta SKP

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 o spremembi tega poglavja glede vsebine strateškega načrta SKP in njegovih prilog.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 o spremembi tega poglavja glede vsebine strateškega načrta SKP in njegovih prilog.

Sprememba 616

Sprememba 616

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 105 – naslov

Člen 105 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Izvedbena pooblastila za
  vsebino
  strateškega načrta SKP | Izvedbena pooblastila za
  obliko
  strateškega načrta SKP |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izvedbena pooblastila za
  vsebino
  strateškega načrta SKP

vsebino

Izvedbena pooblastila za
  obliko
  strateškega načrta SKP

obliko

Sprememba 617

Sprememba 617

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 105 – odstavek 1

Člen 105 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija lahko sprejema izvedbene akte, ki določajo pravila za predstavitev elementov iz členov 96–103 v strateških načrtih SKP. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 139(2). | Komisija lahko sprejema izvedbene akte, ki določajo
  standardni obrazec in
  pravila za predstavitev elementov iz členov 96–103 v strateških načrtih SKP. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 139(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija lahko sprejema izvedbene akte, ki določajo pravila za predstavitev elementov iz členov 96–103 v strateških načrtih SKP. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 139(2).

Komisija lahko sprejema izvedbene akte, ki določajo
  standardni obrazec in
  pravila za predstavitev elementov iz členov 96–103 v strateških načrtih SKP. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 139(2).

standardni obrazec in

Sprememba 1153 cp1

Sprememba 1153 cp1

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 1

Člen 106 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka država članica Komisiji najkasneje do
  1. januarja 2020
  predloži predlog strateškega načrta SKP z informacijami iz člena 95. | 1.   Vsaka država članica Komisiji najkasneje do
  ... [eno leto po datumu začetka veljavnosti te uredbe
  ] predloži predlog strateškega načrta SKP z informacijami iz člena 95. |
| | Komisija spodbuja države članice k izmenjavi informacij in dobrih praks pri pripravi strateških načrtov SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vsaka država članica Komisiji najkasneje do
  1. januarja 2020
  predloži predlog strateškega načrta SKP z informacijami iz člena 95.

1.   Vsaka država članica Komisiji najkasneje do
  ... [eno leto po datumu začetka veljavnosti te uredbe
  ] predloži predlog strateškega načrta SKP z informacijami iz člena 95.

Komisija spodbuja države članice k izmenjavi informacij in dobrih praks pri pripravi strateških načrtov SKP.

Komisija spodbuja države članice k izmenjavi informacij in dobrih praks pri pripravi strateških načrtov SKP.

Sprememba 619

Sprememba 619

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 2

Člen 106 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija na podlagi popolnosti načrtov, doslednosti in skladnosti s splošnimi načeli prava Unije, to uredbo in določbami, sprejetimi na njeni podlagi, ter horizontalno uredbo oceni predlagane strateške načrte SKP, njihov dejanski prispevek k specifičnim ciljem iz člena 6(1), učinek na pravilno delovanje notranjega trga in izkrivljanje konkurence ter raven upravnega bremena za upravičence in organe. Ocena bo obravnavala zlasti primernost strategije iz načrta SKP, ustreznih specifičnih ciljev, ciljnih vrednosti, intervencij in dodelitev proračunskih virov za doseganje specifičnih ciljev strateškega načrta SKP s predlaganim nizom intervencij na podlagi analize SWOT in predhodne ocene. | 2.   Komisija na podlagi popolnosti načrtov, doslednosti in skladnosti s splošnimi načeli prava Unije, to uredbo in določbami, sprejetimi na njeni podlagi, ter horizontalno uredbo oceni predlagane strateške načrte SKP, njihov dejanski prispevek k specifičnim ciljem iz člena 6(1), učinek na pravilno delovanje notranjega trga in izkrivljanje konkurence ter raven upravnega bremena za upravičence in organe. Ocena bo obravnavala zlasti primernost strategije iz načrta SKP,
  vključno s kakovostjo uporabljenih informacij,
  ustreznih specifičnih ciljev, ciljnih vrednosti, intervencij in dodelitev proračunskih virov za doseganje specifičnih ciljev strateškega načrta SKP s predlaganim nizom intervencij na podlagi analize SWOT in predhodne ocene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija na podlagi popolnosti načrtov, doslednosti in skladnosti s splošnimi načeli prava Unije, to uredbo in določbami, sprejetimi na njeni podlagi, ter horizontalno uredbo oceni predlagane strateške načrte SKP, njihov dejanski prispevek k specifičnim ciljem iz člena 6(1), učinek na pravilno delovanje notranjega trga in izkrivljanje konkurence ter raven upravnega bremena za upravičence in organe. Ocena bo obravnavala zlasti primernost strategije iz načrta SKP, ustreznih specifičnih ciljev, ciljnih vrednosti, intervencij in dodelitev proračunskih virov za doseganje specifičnih ciljev strateškega načrta SKP s predlaganim nizom intervencij na podlagi analize SWOT in predhodne ocene.

2.   Komisija na podlagi popolnosti načrtov, doslednosti in skladnosti s splošnimi načeli prava Unije, to uredbo in določbami, sprejetimi na njeni podlagi, ter horizontalno uredbo oceni predlagane strateške načrte SKP, njihov dejanski prispevek k specifičnim ciljem iz člena 6(1), učinek na pravilno delovanje notranjega trga in izkrivljanje konkurence ter raven upravnega bremena za upravičence in organe. Ocena bo obravnavala zlasti primernost strategije iz načrta SKP,
  vključno s kakovostjo uporabljenih informacij,
  ustreznih specifičnih ciljev, ciljnih vrednosti, intervencij in dodelitev proračunskih virov za doseganje specifičnih ciljev strateškega načrta SKP s predlaganim nizom intervencij na podlagi analize SWOT in predhodne ocene.

Sprememba 1153 cp2

Sprememba 1153 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 5 – pododstavek 1

Člen 106 – odstavek 5 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsak strateški načrt SKP se odobri najkasneje
  osem
  mesecev po tem, ko ga zadevna država članica predloži. | Vsak strateški načrt SKP se odobri najkasneje
  šest
  mesecev po tem, ko ga zadevna država članica predloži. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vsak strateški načrt SKP se odobri najkasneje
  osem
  mesecev po tem, ko ga zadevna država članica predloži.

osem

Vsak strateški načrt SKP se odobri najkasneje
  šest
  mesecev po tem, ko ga zadevna država članica predloži.

šest

Spremembe 620, 1153 cp3 in 1331

Spremembe 620, 1153 cp3 in 1331

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 5 – pododstavek 2

Člen 106 – odstavek 5 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odobritev ne zajema informacij iz točke (c) člena 101 in prilog I–IV k strateškemu načrtu SKP iz točk (a)–(d) člena 95(2). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odobritev ne zajema informacij iz točke (c) člena 101 in prilog I–IV k strateškemu načrtu SKP iz točk (a)–(d) člena 95(2).

Odobritev ne zajema informacij iz točke (c) člena 101 in prilog I–IV k strateškemu načrtu SKP iz točk (a)–(d) člena 95(2).

črtano

črtano

Sprememba 1153 cp4

Sprememba 1153 cp4

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 5 – pododstavek 3

Člen 106 – odstavek 5 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V ustrezno utemeljenih primerih lahko država članica Komisijo prosi, da odobri strateški načrt SKP, ki ne vsebuje vseh elementov. V tem primeru zadevna država članica navede manjkajoče dele strateškega načrta SKP ter predloži okvirne ciljne vrednosti in finančne načrte iz člena 100 za celotni strateški načrt SKP, s čimer izkaže splošno doslednost in usklajenost načrta. Manjkajoči elementi strateškega načrta SKP se Komisiji predložijo kot sprememba načrta v skladu s členom 107. | V ustrezno utemeljenih primerih lahko država članica Komisijo prosi, da odobri strateški načrt SKP, ki ne vsebuje vseh elementov. V tem primeru zadevna država članica navede manjkajoče dele strateškega načrta SKP ter predloži okvirne ciljne vrednosti in finančne načrte iz člena 100 za celotni strateški načrt SKP, s čimer izkaže splošno doslednost in usklajenost načrta. Manjkajoči elementi strateškega načrta SKP se Komisiji
  v največ treh mesecih
  predložijo kot sprememba načrta v skladu s členom 107.
  Biti morajo smiselno zasnovani in skladni z okvirnimi cilji in finančnimi načrti, ki jih je predhodno predložila država članica, brez znatnega odstopanja ali zmanjševanja ambicij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V ustrezno utemeljenih primerih lahko država članica Komisijo prosi, da odobri strateški načrt SKP, ki ne vsebuje vseh elementov. V tem primeru zadevna država članica navede manjkajoče dele strateškega načrta SKP ter predloži okvirne ciljne vrednosti in finančne načrte iz člena 100 za celotni strateški načrt SKP, s čimer izkaže splošno doslednost in usklajenost načrta. Manjkajoči elementi strateškega načrta SKP se Komisiji predložijo kot sprememba načrta v skladu s členom 107.

V ustrezno utemeljenih primerih lahko država članica Komisijo prosi, da odobri strateški načrt SKP, ki ne vsebuje vseh elementov. V tem primeru zadevna država članica navede manjkajoče dele strateškega načrta SKP ter predloži okvirne ciljne vrednosti in finančne načrte iz člena 100 za celotni strateški načrt SKP, s čimer izkaže splošno doslednost in usklajenost načrta. Manjkajoči elementi strateškega načrta SKP se Komisiji
  v največ treh mesecih
  predložijo kot sprememba načrta v skladu s členom 107.
  Biti morajo smiselno zasnovani in skladni z okvirnimi cilji in finančnimi načrti, ki jih je predhodno predložila država članica, brez znatnega odstopanja ali zmanjševanja ambicij.

v največ treh mesecih

Biti morajo smiselno zasnovani in skladni z okvirnimi cilji in finančnimi načrti, ki jih je predhodno predložila država članica, brez znatnega odstopanja ali zmanjševanja ambicij.

Spremembe 621, 983, 1153 cp5 in 1333

Spremembe 621, 983, 1153 cp5 in 1333

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 7 a (novo)

Člen 106 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Komisija v roku šestih mesecev po odobritvi nacionalnih strateških načrtov SKP Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zbirno poročilo teh načrtov skupaj z jasno opisanimi ocenami, da se zagotovijo informacije o odločitvah, ki so jih sprejele države članice za obravnavo specifičnih ciljev iz člena 6(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7a.
     
  Komisija v roku šestih mesecev po odobritvi nacionalnih strateških načrtov SKP Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zbirno poročilo teh načrtov skupaj z jasno opisanimi ocenami, da se zagotovijo informacije o odločitvah, ki so jih sprejele države članice za obravnavo specifičnih ciljev iz člena 6(1).

Sprememba 1153 cp6

Sprememba 1153 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 7 b (novo)

Člen 106 – odstavek 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7b.
     
  Komisija strateške načrte SKP prevede v angleščino in jih na spletu objavi tako, da je zagotovljena obveščenost javnosti in preglednost na ravni Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7b.
     
  Komisija strateške načrte SKP prevede v angleščino in jih na spletu objavi tako, da je zagotovljena obveščenost javnosti in preglednost na ravni Unije.

Spremembe 623, 985 in 1153 cp7

Spremembe 623, 985 in 1153 cp7

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 106 – odstavek 7 c (novo)

Člen 106 – odstavek 7 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 7c.
     
  Odobritev strateških načrtov SKP in njihovo izvajanje v državah članicah ne povzročita zamud za upravičence v obdobju vlaganja zahtevkov za pomoč ali pri izplačevanju pomoči, zlasti v prvem letu izvajanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7c.
     
  Odobritev strateških načrtov SKP in njihovo izvajanje v državah članicah ne povzročita zamud za upravičence v obdobju vlaganja zahtevkov za pomoč ali pri izplačevanju pomoči, zlasti v prvem letu izvajanja.

Sprememba 735 cp1

Sprememba 735 cp1

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 1

Člen 107 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice lahko Komisiji predložijo zahtevke za spremembo strateških načrtov SKP. | 1.   Države članice lahko
  v dogovoru z regionalnimi organi upravljanja
  Komisiji predložijo zahtevke za spremembo strateških načrtov SKP
  , ki po potrebi vključujejo spremembe regionalnih intervencijskih programov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice lahko Komisiji predložijo zahtevke za spremembo strateških načrtov SKP.

1.   Države članice lahko
  v dogovoru z regionalnimi organi upravljanja
  Komisiji predložijo zahtevke za spremembo strateških načrtov SKP
  , ki po potrebi vključujejo spremembe regionalnih intervencijskih programov
  .

Spremembi 625 in 735 cp2

Spremembi 625 in 735 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 2

Člen 107 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Zahtevki za spremembo strateških načrtov SKP
  se ustrezno utemeljijo in predvsem vsebujejo
  pričakovani učinek sprememb načrta na doseganje specifičnih ciljev iz člena 6(1). Priložen jim je spremenjeni načrt, vključno s posodobljenimi prilogami, če je to ustrezno. | 2.   Zahtevki za spremembo strateških načrtov SKP
  vključujejo obrazložitev, v kateri se navede
  pričakovani učinek sprememb načrta na doseganje specifičnih ciljev iz člena 6(1). Priložen jim je spremenjeni načrt, vključno s posodobljenimi prilogami, če je to ustrezno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Zahtevki za spremembo strateških načrtov SKP
  se ustrezno utemeljijo in predvsem vsebujejo
  pričakovani učinek sprememb načrta na doseganje specifičnih ciljev iz člena 6(1). Priložen jim je spremenjeni načrt, vključno s posodobljenimi prilogami, če je to ustrezno.

2.   Zahtevki za spremembo strateških načrtov SKP
  vključujejo obrazložitev, v kateri se navede
  pričakovani učinek sprememb načrta na doseganje specifičnih ciljev iz člena 6(1). Priložen jim je spremenjeni načrt, vključno s posodobljenimi prilogami, če je to ustrezno.

Spremembi 626 in 735 cp3

Spremembi 626 in 735 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 7

Člen 107 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Zahtevek za spremembo strateškega načrta SKP se lahko predloži največ enkrat na koledarsko leto z morebitnimi izjemami, ki jih v skladu s členom 109 določi Komisija. | 7.   Zahtevek za spremembo strateškega načrta SKP se lahko predloži največ enkrat na koledarsko leto z morebitnimi izjemami
  v skladu s to uredbo in izjemami
  , ki jih v skladu s členom 109 določi Komisija. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.   Zahtevek za spremembo strateškega načrta SKP se lahko predloži največ enkrat na koledarsko leto z morebitnimi izjemami, ki jih v skladu s členom 109 določi Komisija.

7.   Zahtevek za spremembo strateškega načrta SKP se lahko predloži največ enkrat na koledarsko leto z morebitnimi izjemami
  v skladu s to uredbo in izjemami
  , ki jih v skladu s členom 109 določi Komisija.

Spremembi 627 in 735 cp4

Spremembi 627 in 735 cp4

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 8

Člen 107 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Komisija vsako spremembo strateškega načrta SKP odobri z izvedbenim sklepom brez uporabe postopka v odboru iz člena 139. | 8.   Komisija vsako spremembo strateškega načrta SKP odobri z izvedbenim sklepom brez uporabe postopka v odboru iz člena 139.
  Evropski parlament in Svet morata biti ustrezno obveščena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   Komisija vsako spremembo strateškega načrta SKP odobri z izvedbenim sklepom brez uporabe postopka v odboru iz člena 139.

8.   Komisija vsako spremembo strateškega načrta SKP odobri z izvedbenim sklepom brez uporabe postopka v odboru iz člena 139.
  Evropski parlament in Svet morata biti ustrezno obveščena.

Spremembi 628 in 735 cp5

Spremembi 628 in 735 cp5

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 107 – odstavek 9

Člen 107 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   Brez poseganja v člen 80 bodo imele spremembe strateških načrtov SKP pravni učinek šele po odobritvi Komisije. | 9.   Brez poseganja v člen 80 bodo imele spremembe strateških načrtov SKP pravni učinek šele po odobritvi Komisije.
  Spremembe strateških načrtov SKP se objavijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.   Brez poseganja v člen 80 bodo imele spremembe strateških načrtov SKP pravni učinek šele po odobritvi Komisije.

9.   Brez poseganja v člen 80 bodo imele spremembe strateških načrtov SKP pravni učinek šele po odobritvi Komisije.
  Spremembe strateških načrtov SKP se objavijo.

Sprememba 1137

Sprememba 1137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 107 a (novo)

Člen 107 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 107a




  Pregled strateških načrtov SKP




  Države članice do 31. decembra 2025 pregledajo svoje strateške načrte, da zagotovijo njihovo skladnost z veljavno zakonodajo Unije o podnebju in okolju, ter Komisiji predložijo zahteve za ustrezno spremembo svojih strateških načrtov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 107a

Pregled strateških načrtov SKP

Države članice do 31. decembra 2025 pregledajo svoje strateške načrte, da zagotovijo njihovo skladnost z veljavno zakonodajo Unije o podnebju in okolju, ter Komisiji predložijo zahteve za ustrezno spremembo svojih strateških načrtov.

Sprememba 629

Sprememba 629

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 108 – odstavek 2

Člen 108 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ta rok ne vključuje obdobja, ki se začne na dan po dnevu, na katerega Komisija državi članici pošlje svoje pripombe ali zahtevo za popravljene dokumente, in traja, dokler država članica Komisiji ne odgovori. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ta rok ne vključuje obdobja, ki se začne na dan po dnevu, na katerega Komisija državi članici pošlje svoje pripombe ali zahtevo za popravljene dokumente, in traja, dokler država članica Komisiji ne odgovori.

Ta rok ne vključuje obdobja, ki se začne na dan po dnevu, na katerega Komisija državi članici pošlje svoje pripombe ali zahtevo za popravljene dokumente, in traja, dokler država članica Komisiji ne odgovori.

črtano

črtano

Sprememba 630

Sprememba 630

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 109 – odstavek 1 – točka c

Člen 109 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | pogostostjo, s katero se morajo
  strateški načrti
  SKP predložiti v programskem obdobju, vključno z določitvijo izjemnih primerov, za katere največje število sprememb iz člena 107(7) ne velja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

pogostostjo, s katero se morajo
  strateški načrti
  SKP predložiti v programskem obdobju, vključno z določitvijo izjemnih primerov, za katere največje število sprememb iz člena 107(7) ne velja.

strateški načrti

| (c) | pogostostjo, s katero se morajo
  spremembe strateških načrtov
  SKP predložiti v programskem obdobju
  izvajanja strateških načrtov SKP
  , vključno z določitvijo izjemnih primerov, za katere največje število sprememb iz člena 107(7) ne velja. |
| --- | --- |

(c)

pogostostjo, s katero se morajo
  spremembe strateških načrtov
  SKP predložiti v programskem obdobju
  izvajanja strateških načrtov SKP
  , vključno z določitvijo izjemnih primerov, za katere največje število sprememb iz člena 107(7) ne velja.

spremembe strateških načrtov

izvajanja strateških načrtov SKP

Sprememba 631

Sprememba 631

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 110 – odstavek 1 a (novo)

Člen 110 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Brez poseganja v določbe prvega pododstavka odstavka 1 lahko države članice vzpostaviti tudi regionalne organe za izvrševanje in upravljanje intervencij, ki se financirajo iz EKSRP v okviru nacionalnih strateških načrtov, kadar imajo te intervencije regionalno razsežnost. V tem primeru nacionalni organ upravljanja imenuje nacionalni organ usklajevanja za EKSRP, ki bo zagotavljal enotno uporabo pravil Evropske unije in skladnost z elementi strateškega načrta, določenimi na nacionalni ravni, v skladu z drugim pododstavkom člena 93. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Brez poseganja v določbe prvega pododstavka odstavka 1 lahko države članice vzpostaviti tudi regionalne organe za izvrševanje in upravljanje intervencij, ki se financirajo iz EKSRP v okviru nacionalnih strateških načrtov, kadar imajo te intervencije regionalno razsežnost. V tem primeru nacionalni organ upravljanja imenuje nacionalni organ usklajevanja za EKSRP, ki bo zagotavljal enotno uporabo pravil Evropske unije in skladnost z elementi strateškega načrta, določenimi na nacionalni ravni, v skladu z drugim pododstavkom člena 93.

Sprememba 736 cp2

Sprememba 736 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 110 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 110 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Organ upravljanja je odgovoren za upravljanje in izvajanje strateškega načrta SKP uspešno, učinkovito in pravilno. Zlasti zagotavlja: | 2.   Organi upravljanja so odgovorni za upravljanje in izvajanje strateškega načrta SKP uspešno, učinkovito in pravilno
  ter po potrebi v sodelovanju z regionalnimi organi upravljanja za regionalne intervencijske programe.
  Zlasti zagotovijo, da: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Organ upravljanja je odgovoren za upravljanje in izvajanje strateškega načrta SKP uspešno, učinkovito in pravilno. Zlasti zagotavlja:

2.   Organi upravljanja so odgovorni za upravljanje in izvajanje strateškega načrta SKP uspešno, učinkovito in pravilno
  ter po potrebi v sodelovanju z regionalnimi organi upravljanja za regionalne intervencijske programe.
  Zlasti zagotovijo, da:

Spremembi 632 in 736 cp3

Spremembi 632 in 736 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 110 – odstavek 2 – točka g

Člen 110 – odstavek 2 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | da je pripravljeno
  letno
  poročilo o smotrnosti, vključno z združenimi tabelami za spremljanje, ki se po posvetovanju z odborom za spremljanje predloži Komisiji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

da je pripravljeno
  letno
  poročilo o smotrnosti, vključno z združenimi tabelami za spremljanje, ki se po posvetovanju z odborom za spremljanje predloži Komisiji;

letno

| (g) | da je pripravljeno poročilo o 
  spremljanju
  smotrnosti, vključno z združenimi tabelami za spremljanje, ki se po posvetovanju z odborom za spremljanje predloži Komisiji; |
| --- | --- |

(g)

da je pripravljeno poročilo o 
  spremljanju
  smotrnosti, vključno z združenimi tabelami za spremljanje, ki se po posvetovanju z odborom za spremljanje predloži Komisiji;

spremljanju

Spremembi 633 in 736 cp4

Spremembi 633 in 736 cp4

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 110 – odstavek 2 – točka h

Člen 110 – odstavek 2 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | sprejetje ustreznih nadaljnjih ukrepov v odziv na pripombe Komisije o 
  letnih
  poročilih o smotrnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(h)

sprejetje ustreznih nadaljnjih ukrepov v odziv na pripombe Komisije o 
  letnih
  poročilih o smotrnosti;

letnih

| (h) | sprejetje ustreznih nadaljnjih ukrepov v odziv na pripombe Komisije o poročilih o smotrnosti; |
| --- | --- |

(h)

sprejetje ustreznih nadaljnjih ukrepov v odziv na pripombe Komisije o poročilih o smotrnosti;

Sprememba 736 cp5

Sprememba 736 cp5

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 110 – odstavek 3

Člen 110 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Država članica ali organ upravljanja lahko za upravljanje in izvajanje intervencij strateškega načrta SKP imenuje enega ali več posredniških organov, vključno z lokalnimi organi, regionalnimi razvojnimi organi ali nevladnimi organizacijami. | 3.   Država članica ali organi upravljanja
  ali po potrebi regionalni organi upravljanja
  lahko za upravljanje in izvajanje intervencij strateškega načrta SKP imenujejo enega ali več posredniških organov, vključno z lokalnimi organi, regionalnimi razvojnimi organi ali nevladnimi organizacijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Država članica ali organ upravljanja lahko za upravljanje in izvajanje intervencij strateškega načrta SKP imenuje enega ali več posredniških organov, vključno z lokalnimi organi, regionalnimi razvojnimi organi ali nevladnimi organizacijami.

3.   Država članica ali organi upravljanja
  ali po potrebi regionalni organi upravljanja
  lahko za upravljanje in izvajanje intervencij strateškega načrta SKP imenujejo enega ali več posredniških organov, vključno z lokalnimi organi, regionalnimi razvojnimi organi ali nevladnimi organizacijami.

Spremembi 634 in 736 cp6

Spremembi 634 in 736 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 110 – odstavek 5 – pododstavek 1

Člen 110 – odstavek 5 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na Komisijo
  se prenese
  pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138, ki bodo dopolnjevali to uredbo s podrobnimi pravili o uporabi zahtev za informiranje, obveščanje javnosti in prepoznavnost iz točk (j) in (k) odstavka 2. | Na Komisijo
  je preneseno
  pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138, ki bodo dopolnjevali to uredbo s podrobnimi pravili o uporabi zahtev za informiranje, obveščanje javnosti in prepoznavnost iz točk (j) in (k) odstavka 2. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na Komisijo
  se prenese
  pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138, ki bodo dopolnjevali to uredbo s podrobnimi pravili o uporabi zahtev za informiranje, obveščanje javnosti in prepoznavnost iz točk (j) in (k) odstavka 2.

se prenese

Na Komisijo
  je preneseno
  pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138, ki bodo dopolnjevali to uredbo s podrobnimi pravili o uporabi zahtev za informiranje, obveščanje javnosti in prepoznavnost iz točk (j) in (k) odstavka 2.

je preneseno

Spremembi 635 in 736 cp7

Spremembi 635 in 736 cp7

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 110 – odstavek 5 – pododstavek 2

Člen 110 – odstavek 5 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 139(2). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 139(2).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 139(2).

črtano

črtano

Sprememba 636

Sprememba 636

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 110 a (novo)

Člen 110 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 110a




  Organ za mediacijo




  Države članice brez poseganja v nacionalne predpise o upravnem in sodnem nadzoru imenujejo funkcionalno neodvisen organ za mediacijo, pooblaščen za ponovni pregled odločitev, ki jih sprejmejo pristojni organi. Ta organ si na zahtevo upravičencev prizadeva doseči, da se zadevne strani dogovorijo o rešitvi. Organ ima potrebno strokovno znanje in zastopanost pristojnih organov in deležnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 110a

Organ za mediacijo

Države članice brez poseganja v nacionalne predpise o upravnem in sodnem nadzoru imenujejo funkcionalno neodvisen organ za mediacijo, pooblaščen za ponovni pregled odločitev, ki jih sprejmejo pristojni organi. Ta organ si na zahtevo upravičencev prizadeva doseči, da se zadevne strani dogovorijo o rešitvi. Organ ima potrebno strokovno znanje in zastopanost pristojnih organov in deležnikov.

Sprememba 637

Sprememba 637

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 111 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Država članica
  pred predložitvijo strateškega načrta SKP
  ustanovi odbor za spremljanje izvajanja strateškega načrta SKP (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje). | Država članica ustanovi
  nacionalni
  odbor za spremljanje izvajanja strateškega načrta SKP (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje)
  in po potrebi regionalne odbore za spremljanje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Država članica
  pred predložitvijo strateškega načrta SKP
  ustanovi odbor za spremljanje izvajanja strateškega načrta SKP (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje).

pred predložitvijo strateškega načrta SKP

Država članica ustanovi
  nacionalni
  odbor za spremljanje izvajanja strateškega načrta SKP (v nadaljnjem besedilu: odbor za spremljanje)
  in po potrebi regionalne odbore za spremljanje
  .

nacionalni

in po potrebi regionalne odbore za spremljanje

Sprememba 638

Sprememba 638

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 111 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vsak odbor za spremljanje sprejme svoj poslovnik. | Vsak odbor za spremljanje sprejme svoj poslovnik.
  Nacionalni odbor za spremljanje svoj poslovnik sprejme v sodelovanju z regionalnimi odbori za spremljanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vsak odbor za spremljanje sprejme svoj poslovnik.

Vsak odbor za spremljanje sprejme svoj poslovnik.
  Nacionalni odbor za spremljanje svoj poslovnik sprejme v sodelovanju z regionalnimi odbori za spremljanje.

Nacionalni odbor za spremljanje svoj poslovnik sprejme v sodelovanju z regionalnimi odbori za spremljanje.

Sprememba 639

Sprememba 639

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 1 – pododstavek 3

Člen 111 – odstavek 1 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odbor za spremljanje se sestane najmanj enkrat letno ter pregleda vsa vprašanja, ki vplivajo na napredek pri doseganju ciljnih vrednosti strateškega načrta SKP. | Odbor za spremljanje se sestane najmanj enkrat letno ter pregleda vsa vprašanja, ki vplivajo na napredek pri doseganju ciljnih vrednosti strateškega načrta SKP
  v njegovi pristojnosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odbor za spremljanje se sestane najmanj enkrat letno ter pregleda vsa vprašanja, ki vplivajo na napredek pri doseganju ciljnih vrednosti strateškega načrta SKP.

Odbor za spremljanje se sestane najmanj enkrat letno ter pregleda vsa vprašanja, ki vplivajo na napredek pri doseganju ciljnih vrednosti strateškega načrta SKP
  v njegovi pristojnosti
  .

v njegovi pristojnosti

Sprememba 640

Sprememba 640

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 1 – pododstavek 4

Člen 111 – odstavek 1 – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Država članica na spletu objavi poslovnik odbora za spremljanje ter
  vse podatke in informacije, ki
  jih
  deli z odborom za spremljanje
  . | Država članica na spletu objavi poslovnik
  in mnenja
  odbora za spremljanje ter jih
  posreduje Komisiji
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Država članica na spletu objavi poslovnik odbora za spremljanje ter
  vse podatke in informacije, ki
  jih
  deli z odborom za spremljanje
  .

vse podatke in informacije, ki

deli z odborom za spremljanje

Država članica na spletu objavi poslovnik
  in mnenja
  odbora za spremljanje ter jih
  posreduje Komisiji
  .

in mnenja

posreduje Komisiji

Sprememba 641

Sprememba 641

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 111 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| O sestavi
  odbora
  za spremljanje odloči država članica in
  zagotovi
  , da so v njem uravnoteženo zastopani ustrezni javni organi in posredniški organi ter predstavniki partnerjev iz člena 94(3). | O sestavi
  odborov
  za spremljanje
  , in sicer ob ustreznem upoštevanju preprečevanja nasprotij interesov,
  odloči država članica in
  po potrebi regije ter zagotovijo
  , da so v njem uravnoteženo zastopani ustrezni javni organi in posredniški organi ter predstavniki partnerjev iz člena 94(3
  ), ki so pomembni za izvajanje vseh ciljev iz člena 6(1
  ). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

O sestavi
  odbora
  za spremljanje odloči država članica in
  zagotovi
  , da so v njem uravnoteženo zastopani ustrezni javni organi in posredniški organi ter predstavniki partnerjev iz člena 94(3).

odbora

zagotovi

O sestavi
  odborov
  za spremljanje
  , in sicer ob ustreznem upoštevanju preprečevanja nasprotij interesov,
  odloči država članica in
  po potrebi regije ter zagotovijo
  , da so v njem uravnoteženo zastopani ustrezni javni organi in posredniški organi ter predstavniki partnerjev iz člena 94(3
  ), ki so pomembni za izvajanje vseh ciljev iz člena 6(1
  ).

odborov

, in sicer ob ustreznem upoštevanju preprečevanja nasprotij interesov,

po potrebi regije ter zagotovijo

), ki so pomembni za izvajanje vseh ciljev iz člena 6(1

Sprememba 642

Sprememba 642

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 2 – pododstavek 3

Člen 111 – odstavek 2 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Država članica objavi seznam članov odbora za spremljanje na spletu. | Država članica objavi seznam članov odbora za spremljanje na spletu
  in o njem obvesti Komisijo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Država članica objavi seznam članov odbora za spremljanje na spletu.

Država članica objavi seznam članov odbora za spremljanje na spletu
  in o njem obvesti Komisijo
  .

in o njem obvesti Komisijo

Sprememba 643

Sprememba 643

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 3 – uvodni del

Člen 111 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Odbor
  za spremljanje
  preverja
  zlasti: | 3.   
  Odbori
  za spremljanje
  preverjajo
  zlasti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Odbor
  za spremljanje
  preverja
  zlasti:

3.   
  Odbori
  za spremljanje
  preverjajo
  zlasti:

Sprememba 645

Sprememba 645

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 3 – točka d a (novo)

Člen 111 – odstavek 3 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | ustrezne informacije, ki jih zagotovi nacionalna mreža SKP; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

ustrezne informacije, ki jih zagotovi nacionalna mreža SKP;

ustrezne informacije, ki jih zagotovi nacionalna mreža SKP;

Sprememba 646

Sprememba 646

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 3 – točka f a (novo)

Člen 111 – odstavek 3 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fa) | poročila o smotrnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fa)

(fa)

poročila o smotrnosti;

poročila o smotrnosti;

Sprememba 647

Sprememba 647

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 3 – točka f b (novo)

Člen 111 – odstavek 3 – točka f b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (fb) | napredek pri poenostavitvi in zmanjšanju upravnega bremena za končne upravičence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(fb)

(fb)

napredek pri poenostavitvi in zmanjšanju upravnega bremena za končne upravičence.

napredek pri poenostavitvi in zmanjšanju upravnega bremena za končne upravičence.

Sprememba 648

Sprememba 648

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 4 – točka a

Člen 111 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | osnutku strateškega načrta SKP; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

(a)

osnutku strateškega načrta SKP;

osnutku strateškega načrta SKP;

črtano

črtano

Sprememba 649

Sprememba 649

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 4 – točka c

Člen 111 – odstavek 4 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | letnih
  poročilih o smotrnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

letnih
  poročilih o smotrnosti;

letnih

| (c) | poročilih o smotrnosti; |
| --- | --- |

(c)

poročilih o smotrnosti;

Sprememba 650

Sprememba 650

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 111 – odstavek 4 a (novo)

Člen 111 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Odbori za spremljanje lahko nacionalno mrežo SKP zaprosijo za informacije in analize, povezane s specifičnimi intervencijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Odbori za spremljanje lahko nacionalno mrežo SKP zaprosijo za informacije in analize, povezane s specifičnimi intervencijami.

Sprememba 651

Sprememba 651

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 113 – odstavek 1

Člen 113 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vsaka država članica najkasneje 12 mesecev po tem, ko Komisija odobri strateški načrt SKP, vzpostavi nacionalno mrežo za skupno kmetijsko politiko (v nadaljnjem besedilu: nacionalna mreža SKP), namenjeno povezovanju organizacij in organov, svetovalcev, raziskovalcev in drugih inovacijskih akterjev na področju kmetijstva in razvoja podeželja na nacionalni ravni. | 1.   Vsaka država članica najkasneje 12 mesecev po tem, ko Komisija odobri strateški načrt SKP, vzpostavi nacionalno mrežo za skupno kmetijsko politiko (v nadaljnjem besedilu: nacionalna mreža SKP), namenjeno povezovanju organizacij
  , predstavnikov kmetijskega sektorja
  in organov, svetovalcev, raziskovalcev in drugih inovacijskih akterjev
  ter drugih akterjev
  na področju kmetijstva in razvoja podeželja na nacionalni ravni.
  Nacionalna mreža SKP bo nadgradila obstoječe omrežne strukture v državah članicah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vsaka država članica najkasneje 12 mesecev po tem, ko Komisija odobri strateški načrt SKP, vzpostavi nacionalno mrežo za skupno kmetijsko politiko (v nadaljnjem besedilu: nacionalna mreža SKP), namenjeno povezovanju organizacij in organov, svetovalcev, raziskovalcev in drugih inovacijskih akterjev na področju kmetijstva in razvoja podeželja na nacionalni ravni.

1.   Vsaka država članica najkasneje 12 mesecev po tem, ko Komisija odobri strateški načrt SKP, vzpostavi nacionalno mrežo za skupno kmetijsko politiko (v nadaljnjem besedilu: nacionalna mreža SKP), namenjeno povezovanju organizacij
  , predstavnikov kmetijskega sektorja
  in organov, svetovalcev, raziskovalcev in drugih inovacijskih akterjev
  ter drugih akterjev
  na področju kmetijstva in razvoja podeželja na nacionalni ravni.
  Nacionalna mreža SKP bo nadgradila obstoječe omrežne strukture v državah članicah.

Sprememba 652

Sprememba 652

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 113 – odstavek 4 – točka j

Člen 113 – odstavek 4 – točka j

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (j) | v primeru nacionalnih mrež SKP sodelovanje pri dejavnostih evropske mreže SKP in prispevanje k njim. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(j)

v primeru nacionalnih mrež SKP sodelovanje pri dejavnostih evropske mreže SKP in prispevanje k njim.

| (j) | v primeru nacionalnih mrež SKP sodelovanje pri dejavnostih evropske mreže SKP in prispevanje k njim; |
| --- | --- |

(j)

v primeru nacionalnih mrež SKP sodelovanje pri dejavnostih evropske mreže SKP in prispevanje k njim;

Sprememba 653

Sprememba 653

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 113 – odstavek 4 – točka j a (novo)

Člen 113 – odstavek 4 – točka j a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ja) | v primeru evropskih mrež SKP sodelovanje pri dejavnostih nacionalnih mrež in prispevanje k njim; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ja)

(ja)

v primeru evropskih mrež SKP sodelovanje pri dejavnostih nacionalnih mrež in prispevanje k njim;

v primeru evropskih mrež SKP sodelovanje pri dejavnostih nacionalnih mrež in prispevanje k njim;

Sprememba 654

Sprememba 654

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 113 – odstavek 4 – točka j b (novo)

Člen 113 – odstavek 4 – točka j b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (jb) | zagotavljanje informacij, za katere zaprosijo odbori za spremljanje iz člena 111. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(jb)

(jb)

zagotavljanje informacij, za katere zaprosijo odbori za spremljanje iz člena 111.

zagotavljanje informacij, za katere zaprosijo odbori za spremljanje iz člena 111.

Sprememba 655

Sprememba 655

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 114 – odstavek 2

Člen 114 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Namen EIP je spodbuditi inovacije in izboljšati izmenjavo znanja. | 2.   Namen EIP je spodbuditi
  trajnostne
  inovacije in izboljšati izmenjavo znanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Namen EIP je spodbuditi inovacije in izboljšati izmenjavo znanja.

2.   Namen EIP je spodbuditi
  trajnostne
  inovacije in izboljšati izmenjavo znanja.

Sprememba 656

Sprememba 656

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 114 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka c

Člen 114 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | spodbuja hitrejši in širši prenos inovativnih rešitev v prakso ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

spodbuja hitrejši in širši prenos inovativnih rešitev v prakso ter

| (c) | spodbuja hitrejši in širši prenos inovativnih rešitev v prakso
  , vključno z izmenjavo med kmeti
  ter |
| --- | --- |

(c)

spodbuja hitrejši in širši prenos inovativnih rešitev v prakso
  , vključno z izmenjavo med kmeti
  ter

, vključno z izmenjavo med kmeti

Sprememba 657

Sprememba 657

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 114 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka d

Člen 114 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | obvešča znanstveno skupnost o potrebah po raziskavah kmetijske prakse. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

obvešča znanstveno skupnost o potrebah po raziskavah kmetijske prakse.

| (d) | obvešča znanstveno skupnost o potrebah po raziskavah kmetijske prakse
  in kmetov
  . |
| --- | --- |

(d)

obvešča znanstveno skupnost o potrebah po raziskavah kmetijske prakse
  in kmetov
  .

in kmetov

Sprememba 658

Sprememba 658

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 114 – odstavek 4 – pododstavek 2 – uvodni del

Člen 114 – odstavek 4 – pododstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Operativne skupine EIP
  so del EIP
  . Pripravijo načrt za razvoj, testiranje, prilagoditev ali izvajanje inovativnih projektov, in sicer na podlagi interaktivnega inovacijskega modela z naslednjimi ključnimi načeli: | Za uresničevanje EIP se oblikujejo
  operativne skupine EIP
  , ki jih lahko med drugim oblikujejo proizvajalci in medpanožne organizacije, sestavljajo pa jih lahko člani iz različnih držav članic
  . Pripravijo načrt za razvoj, testiranje, prilagoditev ali izvajanje inovativnih projektov, in sicer na podlagi interaktivnega inovacijskega modela z naslednjimi ključnimi načeli: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Operativne skupine EIP
  so del EIP
  . Pripravijo načrt za razvoj, testiranje, prilagoditev ali izvajanje inovativnih projektov, in sicer na podlagi interaktivnega inovacijskega modela z naslednjimi ključnimi načeli:

so del EIP

Za uresničevanje EIP se oblikujejo
  operativne skupine EIP
  , ki jih lahko med drugim oblikujejo proizvajalci in medpanožne organizacije, sestavljajo pa jih lahko člani iz različnih držav članic
  . Pripravijo načrt za razvoj, testiranje, prilagoditev ali izvajanje inovativnih projektov, in sicer na podlagi interaktivnega inovacijskega modela z naslednjimi ključnimi načeli:

Za uresničevanje EIP se oblikujejo

, ki jih lahko med drugim oblikujejo proizvajalci in medpanožne organizacije, sestavljajo pa jih lahko člani iz različnih držav članic

Sprememba 659

Sprememba 659

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 114 – odstavek 4 – pododstavek 2 – točka a

Člen 114 – odstavek 4 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | razvoj inovativnih rešitev s poudarkom na potrebah kmetov ali gozdarjev in hkratna obravnava interakcij v celotni dobavni verigi, kadar je to koristno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

razvoj inovativnih rešitev s poudarkom na potrebah kmetov ali gozdarjev in hkratna obravnava interakcij v celotni dobavni verigi, kadar je to koristno;

| (a) | razvoj inovativnih rešitev s poudarkom na potrebah kmetov ali gozdarjev in hkratna obravnava interakcij v celotni dobavni verigi, kadar je to koristno
  , pa tudi ob upoštevanju interesov potrošnikov
  ; |
| --- | --- |

(a)

razvoj inovativnih rešitev s poudarkom na potrebah kmetov ali gozdarjev in hkratna obravnava interakcij v celotni dobavni verigi, kadar je to koristno
  , pa tudi ob upoštevanju interesov potrošnikov
  ;

, pa tudi ob upoštevanju interesov potrošnikov

Sprememba 660

Sprememba 660

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 114 – odstavek 4 – pododstavek 3

Člen 114 – odstavek 4 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Načrtovane inovacije lahko temeljijo tako na novih kot tradicionalnih praksah v novih geografskih ali okoljskih razmerah. | Načrtovane inovacije lahko temeljijo tako na novih kot tradicionalnih
  in agroekoloških
  praksah v novih geografskih ali okoljskih razmerah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Načrtovane inovacije lahko temeljijo tako na novih kot tradicionalnih praksah v novih geografskih ali okoljskih razmerah.

Načrtovane inovacije lahko temeljijo tako na novih kot tradicionalnih
  in agroekoloških
  praksah v novih geografskih ali okoljskih razmerah.

in agroekoloških

Sprememba 661

Sprememba 661

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 114 – odstavek 4 – pododstavek 4

Člen 114 – odstavek 4 – pododstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Operativne skupine razširjajo svoje načrte in rezultate svojih projektov, zlasti prek mrež SKP. | Operativne skupine razširjajo svoje načrte in rezultate svojih projektov, zlasti prek mrež SKP
  , njihovi člani pa lahko prihajajo iz več kot ene države članice
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Operativne skupine razširjajo svoje načrte in rezultate svojih projektov, zlasti prek mrež SKP.

Operativne skupine razširjajo svoje načrte in rezultate svojih projektov, zlasti prek mrež SKP
  , njihovi člani pa lahko prihajajo iz več kot ene države članice
  .

, njihovi člani pa lahko prihajajo iz več kot ene države članice

Sprememba 662

Sprememba 662

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 115 – odstavek 2 – točka a

Člen 115 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | niz kazalnikov ozadja, izložkov, rezultatov in učinka
  , vključno s tistimi
  iz člena 7, ki se uporabijo kot podlaga za spremljanje, ocenjevanje in
  letno
  poročanje o smotrnosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

niz kazalnikov ozadja, izložkov, rezultatov in učinka
  , vključno s tistimi
  iz člena 7, ki se uporabijo kot podlaga za spremljanje, ocenjevanje in
  letno
  poročanje o smotrnosti;

, vključno s tistimi

letno

| (a) | niz kazalnikov ozadja, izložkov, rezultatov in učinka iz člena 7, ki se uporabijo kot podlaga za spremljanje, ocenjevanje in poročanje o smotrnosti; |
| --- | --- |

(a)

niz kazalnikov ozadja, izložkov, rezultatov in učinka iz člena 7, ki se uporabijo kot podlaga za spremljanje, ocenjevanje in poročanje o smotrnosti;

Sprememba 663

Sprememba 663

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 115 – odstavek 2 – točka b

Člen 115 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | ciljne vrednosti in letne mejnike, določene glede na ustrezni specifični cilj z uporabo kazalnikov rezultatov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

ciljne vrednosti in letne mejnike, določene glede na ustrezni specifični cilj z uporabo kazalnikov rezultatov;

| (b) | ciljne vrednosti in letne
  ali po potrebi večletne
  mejnike, določene glede na ustrezni specifični cilj z uporabo kazalnikov rezultatov; |
| --- | --- |

(b)

ciljne vrednosti in letne
  ali po potrebi večletne
  mejnike, določene glede na ustrezni specifični cilj z uporabo kazalnikov rezultatov;

ali po potrebi večletne

Sprememba 664

Sprememba 664

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 115 – odstavek 3

Člen 115 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Okvir smotrnosti zajema: | 3.   Okvir smotrnosti zajema
  vsebino strateških načrtov SKP, po potrebi vključno z regionalnimi programi intervencij. |
| (a) | vsebino strateških načrtov SKP, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Okvir smotrnosti zajema:

3.   Okvir smotrnosti zajema
  vsebino strateških načrtov SKP, po potrebi vključno z regionalnimi programi intervencij.

(a)

(a)

vsebino strateških načrtov SKP,

vsebino strateških načrtov SKP,

| (b) | tržne ukrepe in druge intervencije iz Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(b)

(b)

tržne ukrepe in druge intervencije iz Uredbe (EU) št. 1308/2013.

tržne ukrepe in druge intervencije iz Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Sprememba 665

Sprememba 665

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 116 – odstavek 1 – točka a

Člen 116 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | oceniti učinek, uspešnost, učinkovitost, ustreznost, usklajenost in dodano vrednost Unije SKP; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

oceniti učinek, uspešnost, učinkovitost, ustreznost, usklajenost in dodano vrednost Unije SKP;

| (a) | oceniti učinek, uspešnost, učinkovitost, ustreznost, usklajenost in dodano vrednost Unije SKP
  , pa tudi poenostavitev za upravičence
  ; |
| --- | --- |

(a)

oceniti učinek, uspešnost, učinkovitost, ustreznost, usklajenost in dodano vrednost Unije SKP
  , pa tudi poenostavitev za upravičence
  ;

, pa tudi poenostavitev za upravičence

Sprememba 666

Sprememba 666

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 116 – odstavek 1 – točka e

Člen 116 – odstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | podpirati skupni proces pridobivanja znanja in izkušenj v zvezi s spremljanjem in ocenjevanjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

podpirati skupni proces pridobivanja znanja in izkušenj v zvezi s spremljanjem in ocenjevanjem.

| (e) | podpirati skupni proces pridobivanja znanja in izkušenj v zvezi s spremljanjem in ocenjevanjem
  , ob upoštevanju področij, na katerih ni ali ni dovolj osnovnih podatkov in za katere je mogoče razviti ustreznejše in natančnejše kazalnike
  . |
| --- | --- |

(e)

podpirati skupni proces pridobivanja znanja in izkušenj v zvezi s spremljanjem in ocenjevanjem
  , ob upoštevanju področij, na katerih ni ali ni dovolj osnovnih podatkov in za katere je mogoče razviti ustreznejše in natančnejše kazalnike
  .

, ob upoštevanju področij, na katerih ni ali ni dovolj osnovnih podatkov in za katere je mogoče razviti ustreznejše in natančnejše kazalnike

Sprememba 667

Sprememba 667

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 117 – odstavek 1

Člen 117 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice vzpostavijo elektronski informacijski sistem, v katerem beležijo in hranijo ključne informacije o izvajanju strateškega načrta SKP, ki so potrebne za spremljanje in ocenjevanje, zlasti o posameznih intervencijah, izbranih za financiranje, ter zaključenih intervencijah, vključno z informacijami o posameznih upravičencih in operacijah. | Države članice vzpostavijo elektronski informacijski sistem
  ali uporabljajo obstoječega
  , v katerem beležijo in hranijo ključne informacije o izvajanju strateškega načrta SKP, ki so potrebne za spremljanje in ocenjevanje, zlasti o posameznih intervencijah, izbranih za financiranje, ter zaključenih intervencijah, vključno z informacijami o posameznih upravičencih in operacijah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice vzpostavijo elektronski informacijski sistem, v katerem beležijo in hranijo ključne informacije o izvajanju strateškega načrta SKP, ki so potrebne za spremljanje in ocenjevanje, zlasti o posameznih intervencijah, izbranih za financiranje, ter zaključenih intervencijah, vključno z informacijami o posameznih upravičencih in operacijah.

Države članice vzpostavijo elektronski informacijski sistem
  ali uporabljajo obstoječega
  , v katerem beležijo in hranijo ključne informacije o izvajanju strateškega načrta SKP, ki so potrebne za spremljanje in ocenjevanje, zlasti o posameznih intervencijah, izbranih za financiranje, ter zaključenih intervencijah, vključno z informacijami o posameznih upravičencih in operacijah.

ali uporabljajo obstoječega

Sprememba 668

Sprememba 668

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 118 – odstavek 1

Člen 118 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da upravičenci do podpore v okviru intervencij strateškega načrta SKP in lokalne akcijske skupine organu upravljanja ali drugim organom, pooblaščenim za izvajanje njegovih funkcij v njegovem imenu, zagotovijo vse informacije, potrebne za spremljanje in ocenjevanje strateškega načrta SKP. | Države članice zagotovijo, da upravičenci do podpore v okviru intervencij strateškega načrta SKP in lokalne akcijske skupine organu upravljanja ali
  regionalnim organom upravljanja ali
  drugim organom, pooblaščenim za izvajanje njegovih funkcij v njegovem imenu, zagotovijo vse informacije, potrebne za spremljanje in ocenjevanje strateškega načrta SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da upravičenci do podpore v okviru intervencij strateškega načrta SKP in lokalne akcijske skupine organu upravljanja ali drugim organom, pooblaščenim za izvajanje njegovih funkcij v njegovem imenu, zagotovijo vse informacije, potrebne za spremljanje in ocenjevanje strateškega načrta SKP.

Države članice zagotovijo, da upravičenci do podpore v okviru intervencij strateškega načrta SKP in lokalne akcijske skupine organu upravljanja ali
  regionalnim organom upravljanja ali
  drugim organom, pooblaščenim za izvajanje njegovih funkcij v njegovem imenu, zagotovijo vse informacije, potrebne za spremljanje in ocenjevanje strateškega načrta SKP.

regionalnim organom upravljanja ali

Sprememba 669

Sprememba 669

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 118 – odstavek 2

Člen 118 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da se ustvarijo celoviti,
  popolni,
  pravočasni in zanesljivi viri podatkov, da se omogoči dejansko nadaljnje spremljanje napredka politike k ciljem z uporabo kazalnikov izložkov, rezultatov in učinka. | Države članice zagotovijo, da se ustvarijo celoviti, pravočasni in zanesljivi viri
  podatkov, vključno z zbirkami
  podatkov, da se omogoči dejansko nadaljnje spremljanje napredka politike k ciljem z uporabo kazalnikov izložkov, rezultatov in učinka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo, da se ustvarijo celoviti,
  popolni,
  pravočasni in zanesljivi viri podatkov, da se omogoči dejansko nadaljnje spremljanje napredka politike k ciljem z uporabo kazalnikov izložkov, rezultatov in učinka.

popolni,

Države članice zagotovijo, da se ustvarijo celoviti, pravočasni in zanesljivi viri
  podatkov, vključno z zbirkami
  podatkov, da se omogoči dejansko nadaljnje spremljanje napredka politike k ciljem z uporabo kazalnikov izložkov, rezultatov in učinka.

podatkov, vključno z zbirkami

Sprememba 670

Sprememba 670

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 119 – odstavek 1

Člen 119 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Organ upravljanja in odbor za spremljanje spremljata izvajanje strateškega načrta SKP in napredka pri doseganju ciljnih vrednosti strateškega načrta SKP na podlagi kazalnikov izložkov in rezultatov. | Organ upravljanja in odbor za spremljanje
  po potrebi v sodelovanju z regionalnimi organi upravljanja in regionalnimi organi za spremljanje
  spremljata izvajanje strateškega načrta SKP in napredka pri doseganju ciljnih vrednosti strateškega načrta SKP na podlagi kazalnikov izložkov in rezultatov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Organ upravljanja in odbor za spremljanje spremljata izvajanje strateškega načrta SKP in napredka pri doseganju ciljnih vrednosti strateškega načrta SKP na podlagi kazalnikov izložkov in rezultatov.

Organ upravljanja in odbor za spremljanje
  po potrebi v sodelovanju z regionalnimi organi upravljanja in regionalnimi organi za spremljanje
  spremljata izvajanje strateškega načrta SKP in napredka pri doseganju ciljnih vrednosti strateškega načrta SKP na podlagi kazalnikov izložkov in rezultatov.

po potrebi v sodelovanju z regionalnimi organi upravljanja in regionalnimi organi za spremljanje

Sprememba 671

Sprememba 671

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 120 – naslov

Člen 120 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Izvedbena
  pooblastila za okvir smotrnosti | Prenesena
  pooblastila za okvir smotrnosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Izvedbena
  pooblastila za okvir smotrnosti

Izvedbena

Prenesena
  pooblastila za okvir smotrnosti

Prenesena

Sprememba 672

Sprememba 672

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 120 – odstavek 1

Člen 120 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija sprejme
  izvedbene
  akte
  o vsebini
  okvira smotrnosti. Ti akti vsebujejo seznam kazalnikov ozadja, drugih kazalnikov, potrebnih za ustrezno spremljanje in ocenjevanje politike, metode za izračun kazalnikov in določbe, potrebne za zagotavljanje točnosti in zanesljivosti podatkov, ki jih zberejo države članice. Ti
  izvedbeni
  akti se sprejmejo v skladu s 
  postopkom pregleda iz člena 139(2)
  . | Komisija sprejme
  delegirane
  akte
  , s katerimi dopolni to uredbo, tako da določi vsebino
  okvira smotrnosti. Ti akti vsebujejo seznam kazalnikov ozadja, drugih kazalnikov, potrebnih za ustrezno spremljanje in ocenjevanje politike, metode za izračun kazalnikov in določbe, potrebne za zagotavljanje točnosti in zanesljivosti podatkov, ki jih zberejo države članice. Ti
  delegirani
  akti se sprejmejo v skladu s 
  členom 138
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija sprejme
  izvedbene
  akte
  o vsebini
  okvira smotrnosti. Ti akti vsebujejo seznam kazalnikov ozadja, drugih kazalnikov, potrebnih za ustrezno spremljanje in ocenjevanje politike, metode za izračun kazalnikov in določbe, potrebne za zagotavljanje točnosti in zanesljivosti podatkov, ki jih zberejo države članice. Ti
  izvedbeni
  akti se sprejmejo v skladu s 
  postopkom pregleda iz člena 139(2)
  .

izvedbene

o vsebini

izvedbeni

postopkom pregleda iz člena 139(2)

Komisija sprejme
  delegirane
  akte
  , s katerimi dopolni to uredbo, tako da določi vsebino
  okvira smotrnosti. Ti akti vsebujejo seznam kazalnikov ozadja, drugih kazalnikov, potrebnih za ustrezno spremljanje in ocenjevanje politike, metode za izračun kazalnikov in določbe, potrebne za zagotavljanje točnosti in zanesljivosti podatkov, ki jih zberejo države članice. Ti
  delegirani
  akti se sprejmejo v skladu s 
  členom 138
  .

delegirane

, s katerimi dopolni to uredbo, tako da določi vsebino

delegirani

členom 138

Sprememba 673

Sprememba 673

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 121 – naslov

Člen 121 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Letna
  poročila o smotrnosti | Poročila o smotrnosti |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Letna
  poročila o smotrnosti

Letna

Poročila o smotrnosti

Sprememba 674

Sprememba 674

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 121 – odstavek 1

Člen 121 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice Komisiji predložijo
  letno poročilo
  o smotrnosti izvajanja strateškega načrta SKP v 
  preteklem koledarskem letu do 15. februarja 2023 in do 15. februarja vsakega naslednjega leta do vključno leta 2030. Poročilo, predloženo leta 2023, zajema proračunski leti 2021 in 2022. Za neposredna plačila iz poglavja II naslova III poročilo zajema le proračunsko leto 2022
  . | 1.   Države članice Komisiji predložijo
  poročila
  o smotrnosti izvajanja strateškega načrta SKP v 
  skladu s členom 8 Uredbe (EU) [HZU] |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice Komisiji predložijo
  letno poročilo
  o smotrnosti izvajanja strateškega načrta SKP v 
  preteklem koledarskem letu do 15. februarja 2023 in do 15. februarja vsakega naslednjega leta do vključno leta 2030. Poročilo, predloženo leta 2023, zajema proračunski leti 2021 in 2022. Za neposredna plačila iz poglavja II naslova III poročilo zajema le proračunsko leto 2022
  .

1.   Države članice Komisiji predložijo
  poročila
  o smotrnosti izvajanja strateškega načrta SKP v 
  skladu s členom 8 Uredbe (EU) [HZU]

Sprememba 675

Sprememba 675

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 121 – odstavek 2

Člen 121 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Zadnje
  letno
  poročilo o smotrnosti, ki ga je treba predložiti
  do 15. februarja 2030
  , vsebuje povzetek ocenjevanj, opravljenih v obdobju izvajanja. | 2.   Zadnje poročilo o smotrnosti, ki ga je treba predložiti, vsebuje povzetek ocenjevanj, opravljenih v obdobju izvajanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Zadnje
  letno
  poročilo o smotrnosti, ki ga je treba predložiti
  do 15. februarja 2030
  , vsebuje povzetek ocenjevanj, opravljenih v obdobju izvajanja.

2.   Zadnje poročilo o smotrnosti, ki ga je treba predložiti, vsebuje povzetek ocenjevanj, opravljenih v obdobju izvajanja.

Sprememba 676

Sprememba 676

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 121 – odstavek 3

Člen 121 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   
  Letno
  poročilo o smotrnosti je dopustno le, če vsebuje vse informacije, ki se zahtevajo v odstavkih 4, 5 in 6. Komisija državo članico v 15 delovnih dneh po datumu prejema
  letnega
  poročila o smotrnosti obvesti, če poročilo ni dopustno, sicer se poročilo šteje za dopustno. | 3.   Poročilo o smotrnosti je dopustno le, če vsebuje vse informacije, ki se zahtevajo v odstavkih 4, 5 in 6. Komisija državo članico v 15 delovnih dneh po datumu prejema poročila o smotrnosti obvesti, če poročilo ni dopustno, sicer se poročilo šteje za dopustno. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   
  Letno
  poročilo o smotrnosti je dopustno le, če vsebuje vse informacije, ki se zahtevajo v odstavkih 4, 5 in 6. Komisija državo članico v 15 delovnih dneh po datumu prejema
  letnega
  poročila o smotrnosti obvesti, če poročilo ni dopustno, sicer se poročilo šteje za dopustno.

3.   Poročilo o smotrnosti je dopustno le, če vsebuje vse informacije, ki se zahtevajo v odstavkih 4, 5 in 6. Komisija državo članico v 15 delovnih dneh po datumu prejema poročila o smotrnosti obvesti, če poročilo ni dopustno, sicer se poročilo šteje za dopustno.

Sprememba 677

Sprememba 677

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 121 – odstavek 4 – pododstavek 1

Člen 121 – odstavek 4 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V 
  letnih
  poročilih o smotrnosti so navedene ključne kvalitativne in kvantitativne informacije
  o izvajanju
  strateškega načrta SKP s sklicevanjem na finančne podatke, kazalnike izložkov in rezultatov ter informacije v skladu z drugim pododstavkom člena 118. Vsebujejo tudi informacije o realiziranih izložkih, realiziranih odhodkih, realiziranih rezultatih in oddaljenosti od ustreznih ciljev. | V poročilih o smotrnosti so navedene ključne kvalitativne in kvantitativne informacije
  v zvezi z izvajanjem
  strateškega načrta SKP s sklicevanjem na finančne podatke, kazalnike izložkov in rezultatov ter informacije v skladu z drugim pododstavkom člena 118. Vsebujejo tudi informacije o realiziranih izložkih, realiziranih odhodkih, realiziranih rezultatih in oddaljenosti od ustreznih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V 
  letnih
  poročilih o smotrnosti so navedene ključne kvalitativne in kvantitativne informacije
  o izvajanju
  strateškega načrta SKP s sklicevanjem na finančne podatke, kazalnike izložkov in rezultatov ter informacije v skladu z drugim pododstavkom člena 118. Vsebujejo tudi informacije o realiziranih izložkih, realiziranih odhodkih, realiziranih rezultatih in oddaljenosti od ustreznih ciljev.

letnih

o izvajanju

V poročilih o smotrnosti so navedene ključne kvalitativne in kvantitativne informacije
  v zvezi z izvajanjem
  strateškega načrta SKP s sklicevanjem na finančne podatke, kazalnike izložkov in rezultatov ter informacije v skladu z drugim pododstavkom člena 118. Vsebujejo tudi informacije o realiziranih izložkih, realiziranih odhodkih, realiziranih rezultatih in oddaljenosti od ustreznih ciljev.

v zvezi z izvajanjem

Sprememba 678

Sprememba 678

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 121 – odstavek 4 – pododstavek 2

Člen 121 – odstavek 4 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za vrste intervencij, ki niso predmet člena 89 te uredbe, in kadar razmerje med realiziranimi izložki in realiziranimi odhodki odstopa od načrtovanega letnega razmerja med izložki in odhodki za 50 %, države članice predložijo utemeljitev za to odstopanje. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za vrste intervencij, ki niso predmet člena 89 te uredbe, in kadar razmerje med realiziranimi izložki in realiziranimi odhodki odstopa od načrtovanega letnega razmerja med izložki in odhodki za 50 %, države članice predložijo utemeljitev za to odstopanje.

Za vrste intervencij, ki niso predmet člena 89 te uredbe, in kadar razmerje med realiziranimi izložki in realiziranimi odhodki odstopa od načrtovanega letnega razmerja med izložki in odhodki za 50 %, države članice predložijo utemeljitev za to odstopanje.

črtano

črtano

Sprememba 679

Sprememba 679

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 121 – odstavek 5

Člen 121 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Poslani podatki se nanašajo na dosežene vrednosti kazalnikov za delno in v celoti izvedene ukrepe. Prav tako se v njih navedejo sinteza stanja izvajanja strateškega načrta SKP,
  realiziranega v preteklem proračunskem letu,
  kakršna koli vprašanja, ki vplivajo na smotrnost strateškega načrta SKP, zlasti v zvezi z odstopanji od mejnikov, in sicer z razlogi in po potrebi opisom sprejetih ukrepov. | 5.   Poslani podatki se nanašajo na dosežene vrednosti kazalnikov za delno in v celoti izvedene ukrepe. Prav tako se v njih navedejo sinteza stanja izvajanja strateškega načrta SKP, kakršna koli vprašanja, ki vplivajo na smotrnost strateškega načrta SKP, zlasti v zvezi z odstopanji od mejnikov, in sicer z razlogi in po potrebi opisom sprejetih ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Poslani podatki se nanašajo na dosežene vrednosti kazalnikov za delno in v celoti izvedene ukrepe. Prav tako se v njih navedejo sinteza stanja izvajanja strateškega načrta SKP,
  realiziranega v preteklem proračunskem letu,
  kakršna koli vprašanja, ki vplivajo na smotrnost strateškega načrta SKP, zlasti v zvezi z odstopanji od mejnikov, in sicer z razlogi in po potrebi opisom sprejetih ukrepov.

5.   Poslani podatki se nanašajo na dosežene vrednosti kazalnikov za delno in v celoti izvedene ukrepe. Prav tako se v njih navedejo sinteza stanja izvajanja strateškega načrta SKP, kakršna koli vprašanja, ki vplivajo na smotrnost strateškega načrta SKP, zlasti v zvezi z odstopanji od mejnikov, in sicer z razlogi in po potrebi opisom sprejetih ukrepov.

Sprememba 680

Sprememba 680

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 121 – odstavek 7

Člen 121 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.
     
  Komisija izvede letni pregled smotrnosti in letno potrditev smotrnosti iz člena [52] Uredbe (EU) [HZU] na podlagi informacij iz letnih poročil o smotrnosti. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.
     
  Komisija izvede letni pregled smotrnosti in letno potrditev smotrnosti iz člena [52] Uredbe (EU) [HZU] na podlagi informacij iz letnih poročil o smotrnosti.

črtano

črtano

Sprememba 681

Sprememba 681

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 121 – odstavek 8 – pododstavek 1

Člen 121 – odstavek 8 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija
  lahko v enem mesecu od predložitve letnih
  poročil o smotrnosti v 
  letnem pregledu smotrnosti navede
  pripombe
  o teh poročilih
  . Kadar Komisija v navedenem roku ne predloži pripomb, se poročila štejejo za sprejeta. | Komisija
  izvede pregled smotrnosti na podlagi informacij iz
  poročil o smotrnosti
  in lahko
  v 
  enem mesecu od njihove predložitve v celoti poda
  pripombe
  k tem poročilom
  . Kadar Komisija v navedenem roku ne predloži pripomb, se poročila štejejo za sprejeta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija
  lahko v enem mesecu od predložitve letnih
  poročil o smotrnosti v 
  letnem pregledu smotrnosti navede
  pripombe
  o teh poročilih
  . Kadar Komisija v navedenem roku ne predloži pripomb, se poročila štejejo za sprejeta.

lahko v enem mesecu od predložitve letnih

letnem pregledu smotrnosti navede

o teh poročilih

Komisija
  izvede pregled smotrnosti na podlagi informacij iz
  poročil o smotrnosti
  in lahko
  v 
  enem mesecu od njihove predložitve v celoti poda
  pripombe
  k tem poročilom
  . Kadar Komisija v navedenem roku ne predloži pripomb, se poročila štejejo za sprejeta.

izvede pregled smotrnosti na podlagi informacij iz

in lahko

enem mesecu od njihove predložitve v celoti poda

k tem poročilom

Sprememba 682

Sprememba 682

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 121 – odstavek 9

Člen 121 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   Kadar sporočena vrednost enega ali več kazalnikov rezultatov razkrije več kot 25-odstoten odmik od posameznega mejnika za zadevno leto poročanja,
  lahko
  Komisija od države članice zahteva predložitev akcijskega načrta v skladu s členom 39(1) Uredbe (EU) [HZU], ki opisuje popravne ukrepe in pričakovani časovni okvir. | 9.   Kadar sporočena vrednost enega ali več kazalnikov rezultatov razkrije več kot 25-odstoten odmik od posameznega mejnika za zadevno leto poročanja,
  država članica predloži utemeljitev te razlike.
  Komisija
  lahko po potrebi
  od države članice zahteva predložitev akcijskega načrta
  , pripravljenega v posvetovanju s Komisijo
  v skladu s členom 39(1) Uredbe (EU) [HZU], ki opisuje popravne ukrepe in pričakovani časovni okvir
  za izvedbo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.   Kadar sporočena vrednost enega ali več kazalnikov rezultatov razkrije več kot 25-odstoten odmik od posameznega mejnika za zadevno leto poročanja,
  lahko
  Komisija od države članice zahteva predložitev akcijskega načrta v skladu s členom 39(1) Uredbe (EU) [HZU], ki opisuje popravne ukrepe in pričakovani časovni okvir.

9.   Kadar sporočena vrednost enega ali več kazalnikov rezultatov razkrije več kot 25-odstoten odmik od posameznega mejnika za zadevno leto poročanja,
  država članica predloži utemeljitev te razlike.
  Komisija
  lahko po potrebi
  od države članice zahteva predložitev akcijskega načrta
  , pripravljenega v posvetovanju s Komisijo
  v skladu s členom 39(1) Uredbe (EU) [HZU], ki opisuje popravne ukrepe in pričakovani časovni okvir
  za izvedbo
  .

Sprememba 683

Sprememba 683

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 121 – odstavek 10

Člen 121 – odstavek 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 10.   
  Letna poročila o smotrnosti ter povzetki njihove vsebine
  za državljane se
  dajo
  na voljo javnosti. | 10.   
  Povzetek vsebine poročil o smotrnosti se pripravi
  za državljane
  in
  se
  da
  na voljo javnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

10.   
  Letna poročila o smotrnosti ter povzetki njihove vsebine
  za državljane se
  dajo
  na voljo javnosti.

10.   
  Povzetek vsebine poročil o smotrnosti se pripravi
  za državljane
  in
  se
  da
  na voljo javnosti.

Sprememba 684

Sprememba 684

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 121 – odstavek 11

Člen 121 – odstavek 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 11.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila za predstavitev vsebine
  letnega
  poročila o smotrnosti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 139(2). | 11.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila za predstavitev vsebine poročila o smotrnosti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 139(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

11.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila za predstavitev vsebine
  letnega
  poročila o smotrnosti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 139(2).

11.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila za predstavitev vsebine poročila o smotrnosti. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 139(2).

Sprememba 685

Sprememba 685

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – naslov

Člen 122 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Letne
  pregledovalne seje | Pregledovalne seje |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Letne
  pregledovalne seje

Letne

Pregledovalne seje

Sprememba 686

Sprememba 686

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 1

Člen 122 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice vsako leto organizirajo
  letno
  pregledovalno sejo s Komisijo, in sicer seji predsedujejo skupaj ali ji predseduje Komisija, poteka pa najprej dva meseca po predložitvi
  letnega
  poročila o smotrnosti. | 1.   Države članice vsako leto organizirajo pregledovalno sejo s Komisijo, in sicer seji predsedujejo skupaj ali ji predseduje Komisija, poteka pa najprej dva meseca po predložitvi poročila o smotrnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice vsako leto organizirajo
  letno
  pregledovalno sejo s Komisijo, in sicer seji predsedujejo skupaj ali ji predseduje Komisija, poteka pa najprej dva meseca po predložitvi
  letnega
  poročila o smotrnosti.

1.   Države članice vsako leto organizirajo pregledovalno sejo s Komisijo, in sicer seji predsedujejo skupaj ali ji predseduje Komisija, poteka pa najprej dva meseca po predložitvi poročila o smotrnosti.

Sprememba 687

Sprememba 687

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 122 – odstavek 2

Člen 122 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Namen
  letne
  pregledovalne seje je proučitev smotrnosti posameznega načrta, vključno z napredkom pri doseganju zastavljenih ciljnih vrednosti, morebitnimi vprašanji, ki vplivajo na smotrnost, ter preteklimi in prihodnjimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti za njihovo obravnavanje. | 2.   Namen pregledovalne seje je proučitev smotrnosti posameznega načrta, vključno z napredkom pri doseganju zastavljenih ciljnih vrednosti, morebitnimi vprašanji, ki vplivajo na smotrnost, ter preteklimi in prihodnjimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti za njihovo obravnavanje.
  Te seje se po potrebi uporabijo za preučitev učinka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Namen
  letne
  pregledovalne seje je proučitev smotrnosti posameznega načrta, vključno z napredkom pri doseganju zastavljenih ciljnih vrednosti, morebitnimi vprašanji, ki vplivajo na smotrnost, ter preteklimi in prihodnjimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti za njihovo obravnavanje.

2.   Namen pregledovalne seje je proučitev smotrnosti posameznega načrta, vključno z napredkom pri doseganju zastavljenih ciljnih vrednosti, morebitnimi vprašanji, ki vplivajo na smotrnost, ter preteklimi in prihodnjimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti za njihovo obravnavanje.
  Te seje se po potrebi uporabijo za preučitev učinka.

Sprememba 688

Sprememba 688

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 123

Člen 123

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 123 | črtano |
| Dodatek za uspešnost | |
| 1.
     
  Državam članicam se lahko za leto 2026 dodeli dodatek za uspešnost kot nagrada za zadovoljivo uspešnost v zvezi z okoljskimi in podnebnimi cilji, če zadevna država članica izpolnjuje pogoj iz člena 124(1). | |
| 2.
     
  Dodatek za uspešnost je enak 5 % zneska na državo članico za proračunsko leto 2027 iz Priloge IX. | |
| Viri, prerazporejeni med EKJS in EKSRP na podlagi členov 15 in 90, so izključeni za namene izračuna dodatka za uspešnost. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 123

Člen 123

črtano

črtano

Dodatek za uspešnost

Dodatek za uspešnost

1.
     
  Državam članicam se lahko za leto 2026 dodeli dodatek za uspešnost kot nagrada za zadovoljivo uspešnost v zvezi z okoljskimi in podnebnimi cilji, če zadevna država članica izpolnjuje pogoj iz člena 124(1).

2.
     
  Dodatek za uspešnost je enak 5 % zneska na državo članico za proračunsko leto 2027 iz Priloge IX.

Viri, prerazporejeni med EKJS in EKSRP na podlagi členov 15 in 90, so izključeni za namene izračuna dodatka za uspešnost.

Viri, prerazporejeni med EKJS in EKSRP na podlagi členov 15 in 90, so izključeni za namene izračuna dodatka za uspešnost.

Sprememba 689

Sprememba 689

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 124

Člen 124

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 124 | črtano |
| Dodelitev dodatka za uspešnost | |
| 1.
     
  Na podlagi pregleda smotrnosti za leto 2026 se dodatek za uspešnost, zadržan iz dodeljenih finančnih sredstev države članice po drugem odstavku člena 123, tej državi članici dodeli, če kazalniki rezultatov, ki se uporabljajo za specifične okoljske in podnebne cilje iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1) njenega strateškega načrta SKP, dosežejo vsaj 90 % svoje ciljne vrednosti za leto 2025. | |
| 2.
     
  Komisija v dveh mesecih od prejema letnega poročila o smotrnosti za leto 2026 sprejme izvedbeni akt brez uporabe postopka v odboru iz člena 139, s katerim za vsako državo članico odloči, ali je njen strateški načrt SKP dosegel ciljne vrednosti iz odstavka 1 tega člena. | |
| 3.
     
  Kadar so ciljne vrednosti iz odstavka 1 dosežene, Komisija zadevni državi članici dodeli znesek dodatka za uspešnost in ta se šteje za dokončno dodeljenega finančnemu letu 2027 na podlagi sklepa iz odstavka 2. | |
| 4.
     
  Kadar ciljne vrednosti iz odstavka 1 niso dosežene, Komisija ne dodeli obveznosti za proračunsko leto 2027 v zvezi z zneskom dodatka za uspešnost zadevnih držav članic. | |
| 5.
     
  Pri dodeljevanju dodatka za uspešnost lahko Komisija upošteva primere višje sile in resnih družbeno-gospodarskih kriz, ki ovirajo doseganje ustreznih mejnikov. | |
| 6.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi podrobno določi ureditev za zagotavljanje doslednega pristopa k odločanju o dodelitvi dodatka za uspešnost državam članicam. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 139(2). | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 124

Člen 124

črtano

črtano

Dodelitev dodatka za uspešnost

Dodelitev dodatka za uspešnost

1.
     
  Na podlagi pregleda smotrnosti za leto 2026 se dodatek za uspešnost, zadržan iz dodeljenih finančnih sredstev države članice po drugem odstavku člena 123, tej državi članici dodeli, če kazalniki rezultatov, ki se uporabljajo za specifične okoljske in podnebne cilje iz točk (d), (e) in (f) člena 6(1) njenega strateškega načrta SKP, dosežejo vsaj 90 % svoje ciljne vrednosti za leto 2025.

2.
     
  Komisija v dveh mesecih od prejema letnega poročila o smotrnosti za leto 2026 sprejme izvedbeni akt brez uporabe postopka v odboru iz člena 139, s katerim za vsako državo članico odloči, ali je njen strateški načrt SKP dosegel ciljne vrednosti iz odstavka 1 tega člena.

3.
     
  Kadar so ciljne vrednosti iz odstavka 1 dosežene, Komisija zadevni državi članici dodeli znesek dodatka za uspešnost in ta se šteje za dokončno dodeljenega finančnemu letu 2027 na podlagi sklepa iz odstavka 2.

4.
     
  Kadar ciljne vrednosti iz odstavka 1 niso dosežene, Komisija ne dodeli obveznosti za proračunsko leto 2027 v zvezi z zneskom dodatka za uspešnost zadevnih držav članic.

5.
     
  Pri dodeljevanju dodatka za uspešnost lahko Komisija upošteva primere višje sile in resnih družbeno-gospodarskih kriz, ki ovirajo doseganje ustreznih mejnikov.

6.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi podrobno določi ureditev za zagotavljanje doslednega pristopa k odločanju o dodelitvi dodatka za uspešnost državam članicam. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 139(2).

Sprememba 690

Sprememba 690

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 125 – odstavek 1

Člen 125 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice opravijo predhodno ocenjevanje za izboljšanje kakovosti zasnove svojih strateških načrtov SKP. | 1.   Države članice
  , po potrebi z regijami,
  opravijo predhodno ocenjevanje za izboljšanje kakovosti zasnove svojih strateških načrtov SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice opravijo predhodno ocenjevanje za izboljšanje kakovosti zasnove svojih strateških načrtov SKP.

1.   Države članice
  , po potrebi z regijami,
  opravijo predhodno ocenjevanje za izboljšanje kakovosti zasnove svojih strateških načrtov SKP.

Sprememba 691

Sprememba 691

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 125 – odstavek 3 – točka g

Člen 125 – odstavek 3 – točka g

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (g) | ustreznost postopkov za spremljanje strateškega načrta SKP in zbiranje podatkov,
  potrebnih
  za izvedbo ocenjevanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(g)

ustreznost postopkov za spremljanje strateškega načrta SKP in zbiranje podatkov,
  potrebnih
  za izvedbo ocenjevanja;

potrebnih

| (g) | ustreznost postopkov za spremljanje strateškega načrta SKP in zbiranje podatkov,
  vključno s podatki, razčlenjenimi po spolu, kjer so potrebni,
  za izvedbo ocenjevanja; |
| --- | --- |

(g)

ustreznost postopkov za spremljanje strateškega načrta SKP in zbiranje podatkov,
  vključno s podatki, razčlenjenimi po spolu, kjer so potrebni,
  za izvedbo ocenjevanja;

vključno s podatki, razčlenjenimi po spolu, kjer so potrebni,

Sprememba 692

Sprememba 692

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 126 – odstavek 1

Člen 126 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice izvajajo ocene strateških načrtov SKP za izboljšanje kakovosti zasnove in izvajanja načrtov ter za oceno njihove uspešnosti, učinkovitosti, ustreznosti, usklajenosti in dodane vrednosti Unije ter učinka glede njihovega prispevka k splošnim in specifičnim ciljem SKP iz člena 5 in člena 6(1). | 1.   Države članice
  , po potrebi z regijami,
  izvajajo ocene strateških načrtov SKP za izboljšanje kakovosti zasnove in izvajanja načrtov ter za oceno njihove uspešnosti, učinkovitosti, ustreznosti, usklajenosti in dodane vrednosti Unije ter učinka glede njihovega prispevka k splošnim in specifičnim ciljem SKP iz člena 5 in člena 6(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice izvajajo ocene strateških načrtov SKP za izboljšanje kakovosti zasnove in izvajanja načrtov ter za oceno njihove uspešnosti, učinkovitosti, ustreznosti, usklajenosti in dodane vrednosti Unije ter učinka glede njihovega prispevka k splošnim in specifičnim ciljem SKP iz člena 5 in člena 6(1).

1.   Države članice
  , po potrebi z regijami,
  izvajajo ocene strateških načrtov SKP za izboljšanje kakovosti zasnove in izvajanja načrtov ter za oceno njihove uspešnosti, učinkovitosti, ustreznosti, usklajenosti in dodane vrednosti Unije ter učinka glede njihovega prispevka k splošnim in specifičnim ciljem SKP iz člena 5 in člena 6(1).

Sprememba 693

Sprememba 693

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 126 – odstavek 2

Člen 126 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice ocenjevanje zaupajo funkcionalno neodvisnim strokovnjakom. | 2.   Države članice
  in po potrebi regije
  ocenjevanje zaupajo funkcionalno neodvisnim strokovnjakom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice ocenjevanje zaupajo funkcionalno neodvisnim strokovnjakom.

2.   Države članice
  in po potrebi regije
  ocenjevanje zaupajo funkcionalno neodvisnim strokovnjakom.

Sprememba 694

Sprememba 694

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 126 – odstavek 3

Člen 126 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice zagotovijo, da so vzpostavljeni postopki za pripravo in zbiranje podatkov, ki so potrebni za ocenjevanje. | 3.   Države članice
  in po potrebi regije
  zagotovijo, da so vzpostavljeni postopki za pripravo in zbiranje podatkov, ki so potrebni za ocenjevanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice zagotovijo, da so vzpostavljeni postopki za pripravo in zbiranje podatkov, ki so potrebni za ocenjevanje.

3.   Države članice
  in po potrebi regije
  zagotovijo, da so vzpostavljeni postopki za pripravo in zbiranje podatkov, ki so potrebni za ocenjevanje.

Sprememba 695

Sprememba 695

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 126 – odstavek 4

Člen 126 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice so odgovorne za ocenjevanje ustreznosti intervencij strateškega načrta SKP za namene doseganja specifičnih ciljev iz člena 6(1). | 4.   Države članice
  in po potrebi regije
  so odgovorne za ocenjevanje ustreznosti intervencij strateškega načrta SKP za namene doseganja specifičnih ciljev iz člena 6(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Države članice so odgovorne za ocenjevanje ustreznosti intervencij strateškega načrta SKP za namene doseganja specifičnih ciljev iz člena 6(1).

4.   Države članice
  in po potrebi regije
  so odgovorne za ocenjevanje ustreznosti intervencij strateškega načrta SKP za namene doseganja specifičnih ciljev iz člena 6(1).

Sprememba 696

Sprememba 696

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 126 – odstavek 5

Člen 126 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Države članice pripravijo načrt ocenjevanja in v njem navedejo načrtovane dejavnosti ocenjevanja v obdobju izvajanja. | 5.   Države članice
  in po potrebi regije
  pripravijo načrt ocenjevanja in v njem navedejo načrtovane dejavnosti ocenjevanja v obdobju izvajanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5.   Države članice pripravijo načrt ocenjevanja in v njem navedejo načrtovane dejavnosti ocenjevanja v obdobju izvajanja.

5.   Države članice
  in po potrebi regije
  pripravijo načrt ocenjevanja in v njem navedejo načrtovane dejavnosti ocenjevanja v obdobju izvajanja.

Sprememba 697

Sprememba 697

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 126 – odstavek 6

Člen 126 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Države članice predložijo načrt ocenjevanja odboru za spremljanje najkasneje eno leto po sprejetju strateškega načrta SKP. | 6.   Države članice
  in po potrebi regije
  predložijo načrt ocenjevanja odboru za spremljanje najkasneje eno leto po sprejetju strateškega načrta SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Države članice predložijo načrt ocenjevanja odboru za spremljanje najkasneje eno leto po sprejetju strateškega načrta SKP.

6.   Države članice
  in po potrebi regije
  predložijo načrt ocenjevanja odboru za spremljanje najkasneje eno leto po sprejetju strateškega načrta SKP.

Spremembi 987 in 1335

Spremembi 987 in 1335

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 127 – odstavek 1 a (novo)

Člen 127 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Takoj ko bodo odobreni vsi nacionalni strateški načrti SKP, bo Komisija naročila neodvisno oceno njihovega skupnega pričakovanega učinka. Če bo ta analiza pokazala nezadostna skupna prizadevanja v zvezi z ambicijami evropskega zelenega dogovora, bo Komisija ustrezno ukrepala in lahko zahtevala, da države članice spremenijo strateške načrte SKP ali predlagajo spremembe k tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Takoj ko bodo odobreni vsi nacionalni strateški načrti SKP, bo Komisija naročila neodvisno oceno njihovega skupnega pričakovanega učinka. Če bo ta analiza pokazala nezadostna skupna prizadevanja v zvezi z ambicijami evropskega zelenega dogovora, bo Komisija ustrezno ukrepala in lahko zahtevala, da države članice spremenijo strateške načrte SKP ali predlagajo spremembe k tej uredbi.

Spremembi 988 in 1336

Spremembi 988 in 1336

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 127 – odstavek 2

Člen 127 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija pred koncem tretjega leta po začetku izvajanja strateških načrtov SKP opravi vmesno oceno in prouči uspešnost, učinkovitost, ustreznost, usklajenost in dodano vrednost Unije za EKJS in EKSRP ter pri tem upošteva kazalnike iz Priloge I. Komisija lahko uporabi vse ustrezne informacije, ki so že na voljo, v skladu s členom [128] [nove finančne uredbe]. | 2.   Komisija pred koncem tretjega leta po začetku izvajanja strateških načrtov SKP opravi
  in objavi
  vmesno oceno in prouči uspešnost, učinkovitost, ustreznost, usklajenost in dodano vrednost Unije za EKJS in EKSRP ter pri tem upošteva kazalnike iz Priloge I. Komisija lahko uporabi vse ustrezne informacije, ki so že na voljo, v skladu s členom [128] [nove finančne uredbe].
  Če vmesna ocena pokaže nezadostna skupna prizadevanja v zvezi z ambicijami evropskega zelenega dogovora ter okoljske in podnebne zakonodaje Unije, Komisija izda priporočila za države članice, da se zagotovi doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora in zakonodaje iz Priloge XI. Države članice v svojem letnem poročilu o smotrnosti navedejo, kako so priporočila upoštevale oziroma zakaj priporočil ali njihovih delov niso obravnavale. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija pred koncem tretjega leta po začetku izvajanja strateških načrtov SKP opravi vmesno oceno in prouči uspešnost, učinkovitost, ustreznost, usklajenost in dodano vrednost Unije za EKJS in EKSRP ter pri tem upošteva kazalnike iz Priloge I. Komisija lahko uporabi vse ustrezne informacije, ki so že na voljo, v skladu s členom [128] [nove finančne uredbe].

2.   Komisija pred koncem tretjega leta po začetku izvajanja strateških načrtov SKP opravi
  in objavi
  vmesno oceno in prouči uspešnost, učinkovitost, ustreznost, usklajenost in dodano vrednost Unije za EKJS in EKSRP ter pri tem upošteva kazalnike iz Priloge I. Komisija lahko uporabi vse ustrezne informacije, ki so že na voljo, v skladu s členom [128] [nove finančne uredbe].
  Če vmesna ocena pokaže nezadostna skupna prizadevanja v zvezi z ambicijami evropskega zelenega dogovora ter okoljske in podnebne zakonodaje Unije, Komisija izda priporočila za države članice, da se zagotovi doseganje ciljev evropskega zelenega dogovora in zakonodaje iz Priloge XI. Države članice v svojem letnem poročilu o smotrnosti navedejo, kako so priporočila upoštevale oziroma zakaj priporočil ali njihovih delov niso obravnavale.

Sprememba 698

Sprememba 698

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 127 – odstavek 4 a (novo)

Člen 127 – odstavek 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija v svojih poročilih o ocenah upošteva kazalnike iz Priloge I k tej uredbi ter dejavnike izven SKP, ki so vplivali na doseženo smotrnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4a.
     
  Komisija v svojih poročilih o ocenah upošteva kazalnike iz Priloge I k tej uredbi ter dejavnike izven SKP, ki so vplivali na doseženo smotrnost.

Sprememba 699

Sprememba 699

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 129 – odstavek 2

Člen 129 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Podatki, potrebni za kazalnike ozadja in učinka, izhajajo predvsem iz uveljavljenih virov podatkov, kot sta mreža za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev in Eurostat. Kadar podatki za te kazalnike niso na voljo ali popolni,
  se
  vrzeli
  obravnavajo
  v okviru evropskega statističnega programa, ustanovljenega na podlagi Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (40), pravnega okvira mreže za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev ali s formalnimi dogovori z drugimi ponudniki podatkov, kot sta Skupno raziskovalno središče in Evropska agencija za okolje. | 2.   Podatki, potrebni za kazalnike ozadja in učinka, izhajajo predvsem iz uveljavljenih virov podatkov, kot sta mreža za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev in Eurostat. Kadar podatki za te kazalnike niso na voljo ali popolni,
  Evropska komisija
  vrzeli
  rešuje
  v okviru evropskega statističnega programa, ustanovljenega na podlagi Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (40), pravnega okvira mreže za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev ali s formalnimi dogovori z drugimi ponudniki podatkov, kot sta Skupno raziskovalno središče in Evropska agencija za okolje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Podatki, potrebni za kazalnike ozadja in učinka, izhajajo predvsem iz uveljavljenih virov podatkov, kot sta mreža za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev in Eurostat. Kadar podatki za te kazalnike niso na voljo ali popolni,
  se
  vrzeli
  obravnavajo
  v okviru evropskega statističnega programa, ustanovljenega na podlagi Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (40), pravnega okvira mreže za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev ali s formalnimi dogovori z drugimi ponudniki podatkov, kot sta Skupno raziskovalno središče in Evropska agencija za okolje.

2.   Podatki, potrebni za kazalnike ozadja in učinka, izhajajo predvsem iz uveljavljenih virov podatkov, kot sta mreža za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev in Eurostat. Kadar podatki za te kazalnike niso na voljo ali popolni,
  Evropska komisija
  vrzeli
  rešuje
  v okviru evropskega statističnega programa, ustanovljenega na podlagi Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (40), pravnega okvira mreže za zbiranje računovodskih podatkov s kmetijskih gospodarstev ali s formalnimi dogovori z drugimi ponudniki podatkov, kot sta Skupno raziskovalno središče in Evropska agencija za okolje.

Sprememba 1340

Sprememba 1340

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 129 – odstavek 2 a (novo)

Člen 129 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice izboljšajo kakovost in pogostost zbiranja podatkov za ključne kmetijske cilje, predvidene v evropskem zelenem dogovoru, ki ustrezajo kazalnikom učinka in ozadja I.10, I.15, I.18, I.19, I.20, I.26, I.27 in C.32. Ti podatki se objavijo in pravočasno predložijo Komisiji, da oceni učinkovitost SKP in omogoči spremljanje napredka pri doseganju ciljev na ravni Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2a.
     
  Države članice izboljšajo kakovost in pogostost zbiranja podatkov za ključne kmetijske cilje, predvidene v evropskem zelenem dogovoru, ki ustrezajo kazalnikom učinka in ozadja I.10, I.15, I.18, I.19, I.20, I.26, I.27 in C.32. Ti podatki se objavijo in pravočasno predložijo Komisiji, da oceni učinkovitost SKP in omogoči spremljanje napredka pri doseganju ciljev na ravni Unije.

Sprememba 700

Sprememba 700

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 129 – odstavek 3

Člen 129 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Ohranijo se obstoječi upravni registri, kot so integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS), identifikacijski sistem za zemljišča ter registri živali in vinogradov. IAKS in identifikacijski sistem za zemljišča se še naprej razvijata za boljše izpolnjevanje statističnih potreb SKP. Podatki iz upravnih registrov se čim bolj uporabljajo v statistične namene v sodelovanju s statističnimi organi držav članic in Eurostatom. | 3.   Ohranijo se obstoječi
  posodobljeni
  upravni registri, kot so integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS), identifikacijski sistem za zemljišča ter registri živali in vinogradov. IAKS in identifikacijski sistem za zemljišča se še naprej razvijata za boljše izpolnjevanje statističnih potreb SKP. Podatki iz upravnih registrov se čim bolj uporabljajo v statistične namene v sodelovanju s statističnimi organi držav članic in Eurostatom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Ohranijo se obstoječi upravni registri, kot so integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS), identifikacijski sistem za zemljišča ter registri živali in vinogradov. IAKS in identifikacijski sistem za zemljišča se še naprej razvijata za boljše izpolnjevanje statističnih potreb SKP. Podatki iz upravnih registrov se čim bolj uporabljajo v statistične namene v sodelovanju s statističnimi organi držav članic in Eurostatom.

3.   Ohranijo se obstoječi
  posodobljeni
  upravni registri, kot so integrirani administrativni in kontrolni sistem (IAKS), identifikacijski sistem za zemljišča ter registri živali in vinogradov. IAKS in identifikacijski sistem za zemljišča se še naprej razvijata za boljše izpolnjevanje statističnih potreb SKP. Podatki iz upravnih registrov se čim bolj uporabljajo v statistične namene v sodelovanju s statističnimi organi držav članic in Eurostatom.

Sprememba 701

Sprememba 701

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 129 – odstavek 4

Člen 129 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o informacijah, ki jih morajo poslati države članice, pri čemer upošteva potrebo po izogibanju kakršnemu koli neupravičenemu upravnemu bremenu ter pravila v zvezi s potrebami po podatkih in sinergijami med potencialnimi viri podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 139(2). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.
     
  Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o informacijah, ki jih morajo poslati države članice, pri čemer upošteva potrebo po izogibanju kakršnemu koli neupravičenemu upravnemu bremenu ter pravila v zvezi s potrebami po podatkih in sinergijami med potencialnimi viri podatkov. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 139(2).

črtano

črtano

Sprememba 702

Sprememba 702

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 130 – odstavek 1

Člen 130 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar je podpora v skladu z naslovom III te uredbe odobrena za oblike
  sodelovanja
  med podjetji, se lahko odobri le za takšne oblike
  sodelovanja
  , ki so skladne s pravili konkurence, kot se uporabljajo na podlagi členov 206–209 Uredbe (EU) št. 1308/2013. | Kadar je podpora v skladu z naslovom III te uredbe odobrena za oblike
  sporazumov, sklepov in usklajenega ravnanja
  med podjetji, se lahko odobri le za takšne oblike
  sporazumov, sklepov in usklajenega ravnanja
  , ki so skladne s pravili konkurence, kot se uporabljajo na podlagi členov 206–209 Uredbe (EU) št. 1308/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar je podpora v skladu z naslovom III te uredbe odobrena za oblike
  sodelovanja
  med podjetji, se lahko odobri le za takšne oblike
  sodelovanja
  , ki so skladne s pravili konkurence, kot se uporabljajo na podlagi členov 206–209 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

sodelovanja

sodelovanja

Kadar je podpora v skladu z naslovom III te uredbe odobrena za oblike
  sporazumov, sklepov in usklajenega ravnanja
  med podjetji, se lahko odobri le za takšne oblike
  sporazumov, sklepov in usklajenega ravnanja
  , ki so skladne s pravili konkurence, kot se uporabljajo na podlagi členov 206–209 Uredbe (EU) št. 1308/2013.

sporazumov, sklepov in usklajenega ravnanja

sporazumov, sklepov in usklajenega ravnanja

Spremembe 1092, 1146 in 1179

Spremembe 1092, 1146 in 1179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 132 a (novo)

Člen 132 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 132 a |
| | Prehodna nacionalna pomoč |
| | 1.
     
  Države članice lahko še naprej dodeljujejo prehodno nacionalno pomoč kmetom v katerem koli sektorju, ki ga je Komisija leta 2013 odobrila v skladu s členom 132(7) ali členom 133a(5) Uredbe (ES) št. 73/2009. |
| | 2.
     
  Skupni znesek prehodne nacionalne pomoči, ki se lahko dodeli kmetom, se omeji na 50 % finančnih sredstev za sektorje, kot jih je Komisija leta 2013 odobrila v skladu s členom 132(7) ali členom 133a(5) Uredbe (ES) št. 73/2009. |
| | 3.
     
  Države članice lahko na podlagi objektivnih meril in v okviru omejitev iz odstavka 2 določijo zneske prehodne nacionalne pomoči, ki bodo odobreni. |
| | 4.
     
  Države članice se lahko odločijo, da prilagodijo referenčno obdobje za sheme nevezane prehodne nacionalne pomoči. Prilagojeno referenčno obdobje ne sme biti po 1. juniju 2018. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 132 a

Člen 132 a

Prehodna nacionalna pomoč

Prehodna nacionalna pomoč

1.
     
  Države članice lahko še naprej dodeljujejo prehodno nacionalno pomoč kmetom v katerem koli sektorju, ki ga je Komisija leta 2013 odobrila v skladu s členom 132(7) ali členom 133a(5) Uredbe (ES) št. 73/2009.

2.
     
  Skupni znesek prehodne nacionalne pomoči, ki se lahko dodeli kmetom, se omeji na 50 % finančnih sredstev za sektorje, kot jih je Komisija leta 2013 odobrila v skladu s členom 132(7) ali členom 133a(5) Uredbe (ES) št. 73/2009.

3.
     
  Države članice lahko na podlagi objektivnih meril in v okviru omejitev iz odstavka 2 določijo zneske prehodne nacionalne pomoči, ki bodo odobreni.

4.
     
  Države članice se lahko odločijo, da prilagodijo referenčno obdobje za sheme nevezane prehodne nacionalne pomoči. Prilagojeno referenčno obdobje ne sme biti po 1. juniju 2018.

Sprememba 703

Sprememba 703

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 133 – odstavek 1

Člen 133 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Členi 107, 108 in 109 PDEU
  se
  ne uporabljajo za nacionalne davčne ukrepe, s katerimi se države članice odločijo za odstopanje od splošnih davčnih pravil in dovolijo izračun osnove za davek od dohodkov, ki se uporablja za kmete, na podlagi večletnega obdobja. | Da bi se omejili učinki spremenljivosti dohodkov s spodbujanjem kmetov, da varčujejo v dobrih letih, da bi lahko lažje prestali slaba, se
  členi 107, 108 in 109 PDEU ne uporabljajo za nacionalne davčne ukrepe, s katerimi se države članice odločijo za odstopanje od splošnih davčnih pravil in dovolijo izračun osnove za davek od dohodkov, ki se uporablja za kmete, na podlagi večletnega obdobja
  , tudi s prenosom dela davčne osnove tako, da se odloži del davčne osnove ali dovoli izključitev zneskov, vloženih v namenski kmetijski varčevalni račun
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Členi 107, 108 in 109 PDEU
  se
  ne uporabljajo za nacionalne davčne ukrepe, s katerimi se države članice odločijo za odstopanje od splošnih davčnih pravil in dovolijo izračun osnove za davek od dohodkov, ki se uporablja za kmete, na podlagi večletnega obdobja.

se

Da bi se omejili učinki spremenljivosti dohodkov s spodbujanjem kmetov, da varčujejo v dobrih letih, da bi lahko lažje prestali slaba, se
  členi 107, 108 in 109 PDEU ne uporabljajo za nacionalne davčne ukrepe, s katerimi se države članice odločijo za odstopanje od splošnih davčnih pravil in dovolijo izračun osnove za davek od dohodkov, ki se uporablja za kmete, na podlagi večletnega obdobja
  , tudi s prenosom dela davčne osnove tako, da se odloži del davčne osnove ali dovoli izključitev zneskov, vloženih v namenski kmetijski varčevalni račun
  .

Da bi se omejili učinki spremenljivosti dohodkov s spodbujanjem kmetov, da varčujejo v dobrih letih, da bi lahko lažje prestali slaba, se

, tudi s prenosom dela davčne osnove tako, da se odloži del davčne osnove ali dovoli izključitev zneskov, vloženih v namenski kmetijski varčevalni račun

Spremembe 1097, 1125 in 1180

Spremembe 1097, 1125 in 1180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 134 a (novo)

Člen 134 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 134a |
| | Pritožbeni mehanizem za kmete ter mala in srednja podjetja |
| | 1.
     
  Komisija vzpostavi mehanizem, prek katerega sprejema neposredne pritožbe kmetov ter malih in srednjih podjetij v primeru: |
| | — | prilaščanja zemlje ali resnih groženj v zvezi s tem, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 134a

Člen 134a

Pritožbeni mehanizem za kmete ter mala in srednja podjetja

Pritožbeni mehanizem za kmete ter mala in srednja podjetja

1.
     
  Komisija vzpostavi mehanizem, prek katerega sprejema neposredne pritožbe kmetov ter malih in srednjih podjetij v primeru:

—

prilaščanja zemlje ali resnih groženj v zvezi s tem,

prilaščanja zemlje ali resnih groženj v zvezi s tem,

| — | hudih nepravilnosti državnih organov, |
| --- | --- |

—

hudih nepravilnosti državnih organov,

hudih nepravilnosti državnih organov,

| — | nepravilne ali nepopolne obravnave na javnih razpisih oziroma pri dodeljevanju subvencij, |
| --- | --- |

—

nepravilne ali nepopolne obravnave na javnih razpisih oziroma pri dodeljevanju subvencij,

nepravilne ali nepopolne obravnave na javnih razpisih oziroma pri dodeljevanju subvencij,

| — | pritiskov ali ustrahovanja kriminalnih struktur, organiziranega kriminala ali oligarhičnih struktur, |
| --- | --- |

—

pritiskov ali ustrahovanja kriminalnih struktur, organiziranega kriminala ali oligarhičnih struktur,

pritiskov ali ustrahovanja kriminalnih struktur, organiziranega kriminala ali oligarhičnih struktur,

| — | hudih kršitev temeljnih pravic pritožnikov. |
| --- | --- |

—

hudih kršitev temeljnih pravic pritožnikov.

hudih kršitev temeljnih pravic pritožnikov.

2.
     
  Komisija vzpostavi kontaktno točko, na katero bo mogoče nasloviti pritožbe.

3.
     
  Komisija osnuje in pregledno predstavi postopek za vložitev pritožbe in merila za ocenjevanje.

4.
     
  Komisija zagotovi ustrezno zaščito oseb ali podjetij po vložitvi pritožbe.

5.
     
  Komisija se odloči, ali bo informacije, ki jih prejme prek tega mehanizma, upoštevala neposredno pri svojih revizijah ali pa jih bo posredovala Evropskemu javnemu tožilstvu oziroma uradu OLAF.

Sprememba 704

Sprememba 704

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 135 – odstavek 1

Člen 135 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Za dodelitve neposrednih plačil v najbolj oddaljenih regijah Unije se v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) št. 228/2013 uporabljajo le točki (a) in (b) člena 3
  (2)
  , točke (a), (b) in (d) člena 4(1), oddelek 2 poglavja I naslova III ter člen 16 in naslov IX te uredbe. Točke (a), (b) in (d) člena 4(1), oddelek 2 poglavja I naslova III, člen 16 in naslov IX se uporabljajo brez kakršnih koli obveznosti v zvezi s strateškim načrtom SKP. | 1.   Za dodelitve neposrednih plačil v najbolj oddaljenih regijah Unije se v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) št. 228/2013 uporabljajo le točki (a) in (b) člena 3, točke (a), (b) in (d) člena 4(1), oddelek 2 poglavja I naslova III ter člen 16 in naslov IX te uredbe. Točke (a), (b) in (d) člena 4(1), oddelek 2 poglavja I naslova III, člen 16 in naslov IX se uporabljajo brez kakršnih koli obveznosti v zvezi s strateškim načrtom SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Za dodelitve neposrednih plačil v najbolj oddaljenih regijah Unije se v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) št. 228/2013 uporabljajo le točki (a) in (b) člena 3
  (2)
  , točke (a), (b) in (d) člena 4(1), oddelek 2 poglavja I naslova III ter člen 16 in naslov IX te uredbe. Točke (a), (b) in (d) člena 4(1), oddelek 2 poglavja I naslova III, člen 16 in naslov IX se uporabljajo brez kakršnih koli obveznosti v zvezi s strateškim načrtom SKP.

1.   Za dodelitve neposrednih plačil v najbolj oddaljenih regijah Unije se v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) št. 228/2013 uporabljajo le točki (a) in (b) člena 3, točke (a), (b) in (d) člena 4(1), oddelek 2 poglavja I naslova III ter člen 16 in naslov IX te uredbe. Točke (a), (b) in (d) člena 4(1), oddelek 2 poglavja I naslova III, člen 16 in naslov IX se uporabljajo brez kakršnih koli obveznosti v zvezi s strateškim načrtom SKP.

Sprememba 705

Sprememba 705

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 135 – odstavek 2

Člen 135 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Za dodelitve neposrednih plačil na manjših egejskih otokih se v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) št. 229/2013 uporabljajo le točki (a) in (b) člena 3
  (2)
  , člen 4, oddelek 2 poglavja I naslova III, oddelka 1 in 2 poglavja II naslova III in naslov IX te uredbe. Člen 4, oddelek 2 poglavja I naslova III, oddelka 1 in 2 poglavja II naslova III ter naslov IX se uporabljajo brez kakršnih koli obveznosti v zvezi s strateškim načrtom SKP. | 2.   Za dodelitve neposrednih plačil na manjših egejskih otokih se v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) št. 229/2013 uporabljajo le točki (a) in (b) člena 3, člen 4, oddelek 2 poglavja I naslova III, oddelka 1 in 2 poglavja II naslova III in naslov IX te uredbe. Člen 4, oddelek 2 poglavja I naslova III, oddelka 1 in 2 poglavja II naslova III ter naslov IX se uporabljajo brez kakršnih koli obveznosti v zvezi s strateškim načrtom SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Za dodelitve neposrednih plačil na manjših egejskih otokih se v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) št. 229/2013 uporabljajo le točki (a) in (b) člena 3
  (2)
  , člen 4, oddelek 2 poglavja I naslova III, oddelka 1 in 2 poglavja II naslova III in naslov IX te uredbe. Člen 4, oddelek 2 poglavja I naslova III, oddelka 1 in 2 poglavja II naslova III ter naslov IX se uporabljajo brez kakršnih koli obveznosti v zvezi s strateškim načrtom SKP.

2.   Za dodelitve neposrednih plačil na manjših egejskih otokih se v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) št. 229/2013 uporabljajo le točki (a) in (b) člena 3, člen 4, oddelek 2 poglavja I naslova III, oddelka 1 in 2 poglavja II naslova III in naslov IX te uredbe. Člen 4, oddelek 2 poglavja I naslova III, oddelka 1 in 2 poglavja II naslova III ter naslov IX se uporabljajo brez kakršnih koli obveznosti v zvezi s strateškim načrtom SKP.

Sprememba 706

Sprememba 706

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 138 – odstavek 2

Člen 138 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4, 7, 12,
  15, 23
  , 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  104
  in 141 se prenese na Komisijo za
  obdobje sedmih let
  od datuma začetka veljavnosti te uredbe.
  Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem sedemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje takemu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. | 2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4, 7,
  11
  , 12, 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  83, 94, 110, 120
  in 141 se prenese na Komisijo za
  nedoločen čas
  od datuma začetka veljavnosti te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4, 7, 12,
  15, 23
  , 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  104
  in 141 se prenese na Komisijo za
  obdobje sedmih let
  od datuma začetka veljavnosti te uredbe.
  Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem sedemletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje takemu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4, 7,
  11
  , 12, 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  83, 94, 110, 120
  in 141 se prenese na Komisijo za
  nedoločen čas
  od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Sprememba 707

Sprememba 707

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 138 – odstavek 3

Člen 138 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Prenos pooblastila iz členov 4, 7, 12,
  15, 23
  , 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  104
  in 141 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | 3.   Prenos pooblastila iz členov 4, 7,
  11
  , 12, 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  83, 94, 110, 120
  in 141 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Prenos pooblastila iz členov 4, 7, 12,
  15, 23
  , 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  104
  in 141 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

3.   Prenos pooblastila iz členov 4, 7,
  11
  , 12, 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  83, 94, 110, 120
  in 141 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Sprememba 708

Sprememba 708

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 138 – odstavek 6

Člen 138 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 4, 7, 12,
  15, 23
  , 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  104
  in 141, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. | 6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 4, 7,
  11
  , 12, 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  83, 94, 110, 120
  in 141, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 4, 7, 12,
  15, 23
  , 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  104
  in 141, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 4, 7,
  11
  , 12, 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  83, 94, 110, 120
  in 141, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 1138

Sprememba 1138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 139 a (novo)

Člen 139 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 139a




  Vmesni pregled





  1.
     
  Komisija do 30. junija 2025 izvede vmesni pregled SKP ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, da oceni delovanje novega modela izvajanja, ki ga izvajajo države članice, prilagodi ponderje za sledenje podnebnim ukrepom v skladu z novo metodologijo iz člena 87(3) in po potrebi predloži zakonodajne predloge.






  2.
     
  Za zagotovitev usklajenosti strateških načrtov držav članic z zakonodajo Unije o podnebju in okolju se pri vmesnem pregledu iz odstavka 1 upošteva ustrezna takrat veljavna zakonodaja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 139a

Vmesni pregled

1.
     
  Komisija do 30. junija 2025 izvede vmesni pregled SKP ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo, da oceni delovanje novega modela izvajanja, ki ga izvajajo države članice, prilagodi ponderje za sledenje podnebnim ukrepom v skladu z novo metodologijo iz člena 87(3) in po potrebi predloži zakonodajne predloge.

2.
     
  Za zagotovitev usklajenosti strateških načrtov držav članic z zakonodajo Unije o podnebju in okolju se pri vmesnem pregledu iz odstavka 1 upošteva ustrezna takrat veljavna zakonodaja.

Sprememba 710

Sprememba 710

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 140 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 140 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Uredba (EU) št. 1305/2013 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 
  2021
  . | Uredba (EU) št. 1305/2013 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 
  2022
  . |
| | Vendar se brez poseganja v prilogi IX in IXa te uredbe Uredba (EU) št. 1305/2013 še naprej uporablja do 31. decembra 2022 za: |
| | (a) | operacije, ki se izvajajo v okviru programov za razvoj podeželja, ki jih Komisija odobri v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013, in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Uredba (EU) št. 1305/2013 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 
  2021
  .

2021

Uredba (EU) št. 1305/2013 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 
  2022
  .

2022

Vendar se brez poseganja v prilogi IX in IXa te uredbe Uredba (EU) št. 1305/2013 še naprej uporablja do 31. decembra 2022 za:

Vendar se brez poseganja v prilogi IX in IXa te uredbe Uredba (EU) št. 1305/2013 še naprej uporablja do 31. decembra 2022 za:

(a)

(a)

operacije, ki se izvajajo v okviru programov za razvoj podeželja, ki jih Komisija odobri v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013, in

operacije, ki se izvajajo v okviru programov za razvoj podeželja, ki jih Komisija odobri v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013, in

| (b) | programe za razvoj podeželja, odobrene pred 1. januarjem 2022 v skladu s členom 10(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013. |
| --- | --- |

(b)

(b)

programe za razvoj podeželja, odobrene pred 1. januarjem 2022 v skladu s členom 10(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013.

programe za razvoj podeželja, odobrene pred 1. januarjem 2022 v skladu s členom 10(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013.

Sprememba 711

Sprememba 711

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 140 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 140 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Uredba (EU) št. 1307/2013 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 
  2021
  . | Uredba (EU) št. 1307/2013 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 
  2022
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Uredba (EU) št. 1307/2013 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 
  2021
  .

2021

Uredba (EU) št. 1307/2013 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 
  2022
  .

2022

Sprememba 712

Sprememba 712

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 140 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 140 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Vendar se še naprej uporablja v zvezi z zahtevki za pomoč za leta vložitve zahtevkov, ki se začnejo pred 1. januarjem
  2021
  . | Vendar se še naprej uporablja v zvezi z zahtevki za pomoč za leta vložitve zahtevkov, ki se začnejo pred 1. januarjem
  2022
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vendar se še naprej uporablja v zvezi z zahtevki za pomoč za leta vložitve zahtevkov, ki se začnejo pred 1. januarjem
  2021
  .

2021

Vendar se še naprej uporablja v zvezi z zahtevki za pomoč za leta vložitve zahtevkov, ki se začnejo pred 1. januarjem
  2022
  .

2022

Sprememba 713

Sprememba 713

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 140 – odstavek 2 – pododstavek 3

Člen 140 – odstavek 2 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člena 17 in 19 Uredbe (EU) št. 1307/2013 ter Priloga I k navedeni uredbi se po potrebi še na prej uporabljajo za Hrvaško do 31. decembra
  2021
  . | Člena 17 in 19 Uredbe (EU) št. 1307/2013 ter Priloga I k navedeni uredbi se po potrebi še na prej uporabljajo za Hrvaško do 31. decembra
  2022
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člena 17 in 19 Uredbe (EU) št. 1307/2013 ter Priloga I k navedeni uredbi se po potrebi še na prej uporabljajo za Hrvaško do 31. decembra
  2021
  .

2021

Člena 17 in 19 Uredbe (EU) št. 1307/2013 ter Priloga I k navedeni uredbi se po potrebi še na prej uporabljajo za Hrvaško do 31. decembra
  2022
  .

2022

Sprememba 714

Sprememba 714

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 141 – odstavek 1

Člen 141 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnjevanje določb te uredbe z ukrepi za zaščito kakršnih koli pridobljenih pravic in legitimnih pričakovanj upravičencev toliko, kolikor je potrebno za prehod z ureditve na podlagi uredb (EU) št. 1305/2013
  in
  (EU) št. 1307/2013 na ureditev iz te uredbe. Ta prehodna pravila zlasti določajo pogoje za vključitev podpore, ki jo Komisija odobri v okviru
  Uredbe
  (EU) št. 1305/2013, v podporo na podlagi te uredbe, vključno s tehnično pomočjo in naknadnim ocenjevanjem. | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnjevanje določb te uredbe z ukrepi za zaščito kakršnih koli pridobljenih pravic in legitimnih pričakovanj upravičencev toliko, kolikor je potrebno za prehod z ureditve na podlagi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1307/2013
  in (EU) št. 1308/2013
  na ureditev iz te uredbe. Ta prehodna pravila zlasti določajo pogoje za vključitev podpore, ki jo Komisija odobri v okviru
  uredb
  (EU) št. 1305/2013,
  (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013
  , v podporo na podlagi te uredbe, vključno s tehnično pomočjo in naknadnim ocenjevanjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnjevanje določb te uredbe z ukrepi za zaščito kakršnih koli pridobljenih pravic in legitimnih pričakovanj upravičencev toliko, kolikor je potrebno za prehod z ureditve na podlagi uredb (EU) št. 1305/2013
  in
  (EU) št. 1307/2013 na ureditev iz te uredbe. Ta prehodna pravila zlasti določajo pogoje za vključitev podpore, ki jo Komisija odobri v okviru
  Uredbe
  (EU) št. 1305/2013, v podporo na podlagi te uredbe, vključno s tehnično pomočjo in naknadnim ocenjevanjem.

in

Uredbe

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 138 za dopolnjevanje določb te uredbe z ukrepi za zaščito kakršnih koli pridobljenih pravic in legitimnih pričakovanj upravičencev toliko, kolikor je potrebno za prehod z ureditve na podlagi uredb (EU) št. 1305/2013, (EU) št. 1307/2013
  in (EU) št. 1308/2013
  na ureditev iz te uredbe. Ta prehodna pravila zlasti določajo pogoje za vključitev podpore, ki jo Komisija odobri v okviru
  uredb
  (EU) št. 1305/2013,
  (EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013
  , v podporo na podlagi te uredbe, vključno s tehnično pomočjo in naknadnim ocenjevanjem.

in (EU) št. 1308/2013

uredb

(EU) št. 1307/2013 in (EU) št. 1308/2013

Sprememba 715

Sprememba 715

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 141 a (novo)

Člen 141 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 141a




  Poročila




  Evropska komisija do 31. decembra 2025 predloži poročilo o učinku, ki ga je imela SKP na otoške regije, ki niso regije iz člena 135. Poročilu priloži predloge za prilagoditev strateških načrtov, da se upoštevajo posebnosti teh območij in izboljšajo pričakovani rezultati v skladu s cilji iz člena 6(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 141a

Poročila

Evropska komisija do 31. decembra 2025 predloži poročilo o učinku, ki ga je imela SKP na otoške regije, ki niso regije iz člena 135. Poročilu priloži predloge za prilagoditev strateških načrtov, da se upoštevajo posebnosti teh območij in izboljšajo pričakovani rezultati v skladu s cilji iz člena 6(1).

Sprememba 1154

Sprememba 1154

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I

Priloga I

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

PRILOGA I

PRILOGA I

KAZALNIKI UČINKA, REZULTATOV IN IZLOŽKOV NA PODLAGI ČLENA 7

KAZALNIKI UČINKA, REZULTATOV IN IZLOŽKOV NA PODLAGI ČLENA 7

| (Večletna) ocena smotrnosti politike – UČINEK | Letni pregled smotrnosti – REZULTATI* | | Letna potrditev smotrnosti – IZLOŽKI |
| --- | --- | --- | --- |
| Cilji in njihovi kazalniki učinka.* | | | Široke vrste intervencij in njihovi kazalniki izložkov.* |

(Večletna) ocena smotrnosti politike – UČINEK

Letni pregled smotrnosti – REZULTATI*

Letna potrditev smotrnosti – IZLOŽKI

Cilji in njihovi kazalniki učinka.*

Široke vrste intervencij in njihovi kazalniki izložkov.*

| Medsektorski cilji EU: Posodobitev | Kazalnik | Kazalniki rezultatov
  (samo na podlagi intervencij, ki jih podpira SKP) | | Sistemi znanja in inovacij v kmetijstvu (AKIS) | Kazalniki izložkov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spodbujanje
  znanja, inovacij in digitalizacije v kmetijstvu in na podeželskih območjih ter njihovega prevzemanja | I.1 | Izmenjava znanja in inovacije: delež proračuna SKP za širjenje znanja in inovacije |

Medsektorski cilji EU: Posodobitev

Kazalnik

Kazalniki rezultatov

(samo na podlagi intervencij, ki jih podpira SKP)

Sistemi znanja in inovacij v kmetijstvu (AKIS)

Kazalniki izložkov

Spodbujanje
  znanja, inovacij in digitalizacije v kmetijstvu in na podeželskih območjih ter njihovega prevzemanja

Spodbujanje

I.1

Izmenjava znanja in inovacije: delež proračuna SKP za širjenje znanja in inovacije

| R.1 | Izboljšanje uspešnosti s pomočjo znanja in inovacij: delež kmetov, ki prejemajo podporo za svetovanje, usposabljanje, izmenjavo znanja ali sodelovanje v operativnih skupinah za povečanje uspešnosti na področju gospodarstva, okolja, podnebja in učinkovite rabe virov |
| --- | --- |

R.1

Izboljšanje uspešnosti s pomočjo znanja in inovacij: delež kmetov, ki prejemajo podporo za svetovanje, usposabljanje, izmenjavo znanja ali sodelovanje v operativnih skupinah za povečanje uspešnosti na področju gospodarstva, okolja, podnebja in učinkovite rabe virov

Evropsko inovacijsko partnerstvo (EIP)** za sistem znanja in inovacij v kmetijstvu

Evropsko inovacijsko partnerstvo (EIP)** za sistem znanja in inovacij v kmetijstvu

| O.1 | Število operativnih skupin EIP |
| --- | --- |

O.1

Število operativnih skupin EIP

| R.2 | Povezovanje sistemov svetovanja in znanja: število svetovalcev v AKIS (v primerjavi s skupnim številom kmetov) |
| --- | --- |

R.2

Povezovanje sistemov svetovanja in znanja: število svetovalcev v AKIS (v primerjavi s skupnim številom kmetov)

| O.2 | Število svetovalcev, ki se vzpostavijo ali sodelujejo pri operativnih skupinah EIP |
| --- | --- |

O.2

Število svetovalcev, ki se vzpostavijo ali sodelujejo pri operativnih skupinah EIP

| R.3 | Digitalizacija kmetijstva: delež kmetov, ki iz SKP prejemajo podporo za tehnologijo preciznega kmetijstva |
| --- | --- |

R.3

Digitalizacija kmetijstva: delež kmetov, ki iz SKP prejemajo podporo za tehnologijo preciznega kmetijstva

| Specifični cilji EU | Kazalniki učinka | Kazalniki rezultatov
  (samo na podlagi intervencij, ki jih podpira SKP) | | Široka vrsta intervencije | Kazalniki izložkov (na intervencijo) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podpora vzdržnim dohodkom kmetij in odpornosti po vsej Uniji za povečanje prehranske varnosti | I.2 | Zmanjšanje razlik v dohodku: spreminjanje kmetijskega dohodka v primerjavi s splošnim gospodarstvom |

Specifični cilji EU

Kazalniki učinka

Kazalniki rezultatov

(samo na podlagi intervencij, ki jih podpira SKP)

Široka vrsta intervencije

Kazalniki izložkov (na intervencijo)

Podpora vzdržnim dohodkom kmetij in odpornosti po vsej Uniji za povečanje prehranske varnosti

Podpora vzdržnim dohodkom kmetij in odpornosti po vsej Uniji za povečanje prehranske varnosti

I.2

Zmanjšanje razlik v dohodku: spreminjanje kmetijskega dohodka v primerjavi s splošnim gospodarstvom

| R.4 | Povezovanje dohodkovne podpore s standardi in dobrimi praksami: delež kmetijskih površin v uporabi, ki jih pokriva dohodkovna podpora in za katere velja pogojenost |
| --- | --- |

R.4

Povezovanje dohodkovne podpore s standardi in dobrimi praksami: delež kmetijskih površin v uporabi, ki jih pokriva dohodkovna podpora in za katere velja pogojenost

Podpora SKP

Podpora SKP

| O.3 | Število upravičencev do podpore SKP |
| --- | --- |

O.3

Število upravičencev do podpore SKP

| I.3 | Zmanjšanje variabilnosti dohodkov kmetij: spreminjanje kmetijskega dohodka |
| --- | --- |

I.3

Zmanjšanje variabilnosti dohodkov kmetij: spreminjanje kmetijskega dohodka

| R.5 | Obvladovanje tveganj: delež kmetij z instrumenti SKP za obvladovanje tveganj |
| --- | --- |

R.5

Obvladovanje tveganj: delež kmetij z instrumenti SKP za obvladovanje tveganj

Nevezana neposredna podpora

Nevezana neposredna podpora

| O.4 | Število hektarov za nevezana neposredna plačila |
| --- | --- |

O.4

Število hektarov za nevezana neposredna plačila

| I.4 | Podpora vzdržnim dohodkom kmetij: spreminjanje ravni kmetijskega dohodka po sektorjih (v primerjavi s povprečjem v kmetijstvu) |
| --- | --- |

I.4

Podpora vzdržnim dohodkom kmetij: spreminjanje ravni kmetijskega dohodka po sektorjih (v primerjavi s povprečjem v kmetijstvu)

| R.6 | Prerazporeditev na manjše kmetije: odstotek dodatne podpore na hektar za upravičene kmetije pod povprečno velikostjo kmetije (v primerjavi s povprečjem) |
| --- | --- |

R.6

Prerazporeditev na manjše kmetije: odstotek dodatne podpore na hektar za upravičene kmetije pod povprečno velikostjo kmetije (v primerjavi s povprečjem)

| O.5 | Število upravičencev za nevezana neposredna plačila |
| --- | --- |

O.5

Število upravičencev za nevezana neposredna plačila

| I.5 | Prispevek k ozemeljskemu ravnovesju: spreminjanje kmetijskega dohodka na območjih z naravnimi omejitvami (v primerjavi s povprečjem) |
| --- | --- |

I.5

Prispevek k ozemeljskemu ravnovesju: spreminjanje kmetijskega dohodka na območjih z naravnimi omejitvami (v primerjavi s povprečjem)

| R.7 | Krepitev podpore za kmetije na območjih s posebnimi potrebami: odstotek dodatne podpore na hektar na območjih z večjimi potrebami (v primerjavi s povprečjem) |
| --- | --- |

R.7

Krepitev podpore za kmetije na območjih s posebnimi potrebami: odstotek dodatne podpore na hektar na območjih z večjimi potrebami (v primerjavi s povprečjem)

| O.6 | Število hektarov, za katere velja okrepljena dohodkovna podpora za mlade kmete |
| --- | --- |

O.6

Število hektarov, za katere velja okrepljena dohodkovna podpora za mlade kmete

| O.7 | Število upravičencev, za katere velja okrepljena dohodkovna podpora za mlade kmete |
| --- | --- |

O.7

Število upravičencev, za katere velja okrepljena dohodkovna podpora za mlade kmete

krepitev tržne usmerjenosti in povečanje konkurenčnosti,
  tudi
  z večjim poudarkom na raziskavah, tehnologiji in digitalizaciji;

tudi

| I.6 | Povečanje produktivnosti kmetij: skupna faktorska produktivnost |
| --- | --- |

I.6

Povečanje produktivnosti kmetij: skupna faktorska produktivnost

| R.8 | Usmerjenost v kmetije v sektorjih v težavah: delež kmetov, ki prejemajo vezano podporo za izboljšanje konkurenčnosti, trajnostnosti ali kakovosti |
| --- | --- |

R.8

Usmerjenost v kmetije v sektorjih v težavah: delež kmetov, ki prejemajo vezano podporo za izboljšanje konkurenčnosti, trajnostnosti ali kakovosti

Instrumenti za obvladovanje tveganj

Instrumenti za obvladovanje tveganj

| O.8 | Število kmetov, vključenih v instrumente za obvladovanje tveganj, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

O.8

Število kmetov, vključenih v instrumente za obvladovanje tveganj, ki prejemajo podporo

| I.7 | Izkoriščanje trgovine s kmetijskimi in živilskimi proizvodi: uvoz in izvoz v okviru trgovine s kmetijskimi in živilskimi proizvodi |
| --- | --- |

I.7

Izkoriščanje trgovine s kmetijskimi in živilskimi proizvodi: uvoz in izvoz v okviru trgovine s kmetijskimi in živilskimi proizvodi

| R.9 | Modernizacija kmetij: delež kmetov, ki prejemajo podporo za naložbe v prestrukturiranje in modernizacijo, vključno za učinkovitejšo rabo virov |
| --- | --- |

R.9

Modernizacija kmetij: delež kmetov, ki prejemajo podporo za naložbe v prestrukturiranje in modernizacijo, vključno za učinkovitejšo rabo virov

Vezana podpora

Vezana podpora

| O.9 | Število hektarov, ki prejemajo vezano podporo |
| --- | --- |

O.9

Število hektarov, ki prejemajo vezano podporo

Izboljšanje položaja kmetov v 
  vrednostni verigi

vrednostni verigi

| I.8 | Izboljšanje položaja kmetov v prehranski verigi: dodana vrednost za primarne proizvajalce v prehranski verigi |
| --- | --- |

I.8

Izboljšanje položaja kmetov v prehranski verigi: dodana vrednost za primarne proizvajalce v prehranski verigi

| R.10 | Boljša organizacija dobavne verige: delež kmetov, ki sodelujejo v skupinah proizvajalcev, organizacijah proizvajalcev, na lokalnih trgih, v kratkih dobavnih verigah in shemah kakovosti, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

R.10

Boljša organizacija dobavne verige: delež kmetov, ki sodelujejo v skupinah proizvajalcev, organizacijah proizvajalcev, na lokalnih trgih, v kratkih dobavnih verigah in shemah kakovosti, ki prejemajo podporo

| O.10 | Število glav živine, ki prejemajo vezano podporo |
| --- | --- |

O.10

Število glav živine, ki prejemajo vezano podporo

| R.11 | Koncentracija ponudbe: delež vrednosti tržne proizvodnje s strani organizacij proizvajalcev z operativnimi programi |
| --- | --- |

R.11

Koncentracija ponudbe: delež vrednosti tržne proizvodnje s strani organizacij proizvajalcev z operativnimi programi

Plačila za naravne omejitve in druge regije s posebnimi omejitvami

Plačila za naravne omejitve in druge regije s posebnimi omejitvami

| O.11 | Število hektarov, ki prejemajo dodatek za območja z naravnimi omejitvami (3 kategorije) |
| --- | --- |

O.11

Število hektarov, ki prejemajo dodatek za območja z naravnimi omejitvami (3 kategorije)

Prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje
  ter k trajnostni energiji

ter k trajnostni energiji

| I.9 | Izboljšanje odpornosti kmetij: indeks |
| --- | --- |

I.9

Izboljšanje odpornosti kmetij: indeks

| R.12 | Prilagajanje podnebnim spremembam: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za izboljšanje prilagajanja podnebnim spremembam |
| --- | --- |

R.12

Prilagajanje podnebnim spremembam: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za izboljšanje prilagajanja podnebnim spremembam

| O.12 | Število hektarov, ki prejemajo podporo v okviru omrežja Natura 2000 ali okvirne direktive o vodah |
| --- | --- |

O.12

Število hektarov, ki prejemajo podporo v okviru omrežja Natura 2000 ali okvirne direktive o vodah

| I.10 | Prispevek k blažitvi podnebnih sprememb: zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz kmetijstva |
| --- | --- |

I.10

Prispevek k blažitvi podnebnih sprememb: zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz kmetijstva

| I.11 | Povečanje sekvestracije ogljika: povečanje ravni organskega ogljika v tleh |
| --- | --- |

I.11

Povečanje sekvestracije ogljika: povečanje ravni organskega ogljika v tleh

| I.12 | Povečanje
  trajnostne energije v kmetijstvu: pridobivanje energije iz obnovljivih virov iz kmetijstva in gozdarstva |
| --- | --- |

I.12

I.12

Povečanje
  trajnostne energije v kmetijstvu: pridobivanje energije iz obnovljivih virov iz kmetijstva in gozdarstva

Povečanje

| R.13 | Zmanjšanje emisij v živinorejskem sektorju: delež glav velike živine s podporo za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in/ali amoniaka, vključno z 
  ravnanjem z gnojem |
| --- | --- |

R.13

Zmanjšanje emisij v živinorejskem sektorju: delež glav velike živine s podporo za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in/ali amoniaka, vključno z 
  ravnanjem z gnojem

ravnanjem z gnojem

| R.14 | Shranjevanje ogljika v tleh in biomasi: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za zmanjšanje emisij, ohranjanje in/ali povečevanje skladiščenja ogljika (trajno travinje, kmetijska zemljišča, šotišča, gozd itn.) |
| --- | --- |

R.14

Shranjevanje ogljika v tleh in biomasi: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za zmanjšanje emisij, ohranjanje in/ali povečevanje skladiščenja ogljika (trajno travinje, kmetijska zemljišča, šotišča, gozd itn.)

| R.15 | Zelena
  energija iz kmetijstva in gozdarstva: naložbe v zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno z biološkimi (MW) |
| --- | --- |

R.15

Zelena
  energija iz kmetijstva in gozdarstva: naložbe v zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno z biološkimi (MW)

Zelena

| R.16 | Povečanje energijske učinkovitosti: prihranki energije v kmetijstvu |
| --- | --- |

R.16

Povečanje energijske učinkovitosti: prihranki energije v kmetijstvu

| R.17 | Pogozdena zemljišča: območja s podporo za pogozdovanje in ustvarjanje gozdnega območja, vključno s kmetijsko-gozdarskim sistemom |
| --- | --- |

R.17

Pogozdena zemljišča: območja s podporo za pogozdovanje in ustvarjanje gozdnega območja, vključno s kmetijsko-gozdarskim sistemom

Plačila za upravljavske obveznosti (okolje in podnebje, genski viri, dobrobit živali)

Plačila za upravljavske obveznosti (okolje in podnebje, genski viri, dobrobit živali)

| O.13 | Število hektarov (kmetijskih zemljišč), za katere veljajo okoljske/podnebne prevzete obveznosti, ki presegajo obvezne zahteve |
| --- | --- |

O.13

Število hektarov (kmetijskih zemljišč), za katere veljajo okoljske/podnebne prevzete obveznosti, ki presegajo obvezne zahteve

Spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovitega upravljanja naravnih virov,
  kot so voda, tla in zrak

kot so voda, tla in zrak

| I.13 | Zmanjšanje erozije tal: odstotek zemljišč z zmerno in močno erozijo tal na kmetijskih zemljiščih |
| --- | --- |

I.13

Zmanjšanje erozije tal: odstotek zemljišč z zmerno in močno erozijo tal na kmetijskih zemljiščih

| R.18 | Izboljšanje tal: delež kmetijskih zemljišč, za katera veljajo upravljavske obveznosti, ki so koristne za upravljanje tal |
| --- | --- |

R.18

Izboljšanje tal: delež kmetijskih zemljišč, za katera veljajo upravljavske obveznosti, ki so koristne za upravljanje tal

| O.14 | Število hektarov (gozdnih zemljišč), za katere veljajo okoljske/podnebne prevzete obveznosti, ki presegajo obvezne zahteve |
| --- | --- |

O.14

Število hektarov (gozdnih zemljišč), za katere veljajo okoljske/podnebne prevzete obveznosti, ki presegajo obvezne zahteve

| I.14 | Izboljšanje kakovosti zraka: zmanjšanje emisij amoniaka iz kmetijstva |
| --- | --- |

I.14

Izboljšanje kakovosti zraka: zmanjšanje emisij amoniaka iz kmetijstva

| R.19 | Izboljšanje kakovosti zraka: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za zmanjšanje emisij amoniaka |
| --- | --- |

R.19

Izboljšanje kakovosti zraka: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za zmanjšanje emisij amoniaka

| O.15 | Število hektarov s podporo za ekološko kmetovanje |
| --- | --- |

O.15

Število hektarov s podporo za ekološko kmetovanje

| I.15 | Izboljšanje kakovosti zraka: bruto bilanca hranil na kmetijskih zemljiščih |
| --- | --- |

I.15

Izboljšanje kakovosti zraka: bruto bilanca hranil na kmetijskih zemljiščih

| R.20 | Izboljšanje kakovosti zraka: delež kmetijskih zemljišč, za katera veljajo upravljavske obveznosti za kakovost vode |
| --- | --- |

R.20

Izboljšanje kakovosti zraka: delež kmetijskih zemljišč, za katera veljajo upravljavske obveznosti za kakovost vode

| O.16 | Število glav velike živine s podporo za dobrobit živali, zdravje ali okrepljene ukrepe za biološko zaščito |
| --- | --- |

O.16

Število glav velike živine s podporo za dobrobit živali, zdravje ali okrepljene ukrepe za biološko zaščito

| 1.16 | Zmanjšanje uhajanja hranil: nitrati v podtalnici – odstotek postaj podzemne vode s koncentracijo nitratov nad 50 mg/l v skladu z direktivo o nitratih |
| --- | --- |

1.16

Zmanjšanje uhajanja hranil: nitrati v podtalnici – odstotek postaj podzemne vode s koncentracijo nitratov nad 50 mg/l v skladu z direktivo o nitratih

| R.21 | Trajnostno upravljanje hranil: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za boljše upravljanje hranil |
| --- | --- |

R.21

Trajnostno upravljanje hranil: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za boljše upravljanje hranil

| O.17 | Število projektov, ki podpirajo genske vire |
| --- | --- |

O.17

Število projektov, ki podpirajo genske vire

| I.17 | Zmanjšanje obremenitve vodnih virov: indeks porabe vode plus (Water Exploitation Index Plus – WEI+) |
| --- | --- |

I.17

Zmanjšanje obremenitve vodnih virov: indeks porabe vode plus (Water Exploitation Index Plus – WEI+)

| R.22 | Trajnostna raba pesticidov: delež namakanih kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za izboljšanje vodnega ravnovesja |
| --- | --- |

R.22

Trajnostna raba pesticidov: delež namakanih kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za izboljšanje vodnega ravnovesja

Naložbe

Naložbe

| O.18 | Število produktivnih naložb na kmetiji, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

O.18

Število produktivnih naložb na kmetiji, ki prejemajo podporo

| R.23 | Okoljska/podnebna uspešnost zaradi naložb: delež kmetov s podporo pri naložbah, vezanih na skrb za okolje ali podnebje |
| --- | --- |

R.23

Okoljska/podnebna uspešnost zaradi naložb: delež kmetov s podporo pri naložbah, vezanih na skrb za okolje ali podnebje

| O.19 | Delež lokalne infrastrukture, ki prejema podporo |
| --- | --- |

O.19

Delež lokalne infrastrukture, ki prejema podporo

| R.24 | Okoljska/podnebna uspešnost zaradi znanja: delež kmetov, ki prejemajo podporo za svetovanje/usposabljanje o okoljski/podnebni uspešnosti |
| --- | --- |

R.24

Okoljska/podnebna uspešnost zaradi znanja: delež kmetov, ki prejemajo podporo za svetovanje/usposabljanje o okoljski/podnebni uspešnosti

| O.20 | Število neproduktivnih naložb, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

O.20

Število neproduktivnih naložb, ki prejemajo podporo

| O.21 | Število produktivnih naložb zunaj kmetije, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

O.21

Število produktivnih naložb zunaj kmetije, ki prejemajo podporo

Prispevanje k varstvu biotske raznovrstnosti,
  krepitev ekosistemskih storitev
  ter ohranjanje
  habitatov in krajine

Prispevanje k varstvu biotske raznovrstnosti,

ter ohranjanje

| I.18 | Povečanje populacije ptic kmetijske krajine: indeks ptic kmetijske krajine |
| --- | --- |

I.18

Povečanje populacije ptic kmetijske krajine: indeks ptic kmetijske krajine

| R.25 | Podpiranje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi: delež gozdnih zemljišč, za katera veljajo upravljavske obveznosti za podpiranje varstva gozdov in gospodarjenja z njimi |
| --- | --- |

R.25

Podpiranje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi: delež gozdnih zemljišč, za katera veljajo upravljavske obveznosti za podpiranje varstva gozdov in gospodarjenja z njimi

Nepovratna sredstva za vzpostavitev kmetijskih gospodarstev

Nepovratna sredstva za vzpostavitev kmetijskih gospodarstev

| O.22 | Število kmetov, ki prejemajo nepovratna sredstva za vzpostavitev kmetijskih gospodarstev |
| --- | --- |

O.22

Število kmetov, ki prejemajo nepovratna sredstva za vzpostavitev kmetijskih gospodarstev

| I.19 | Okrepljeno varstvo biotske raznovrstnosti: odstotek vrst in habitatov v interesu Skupnosti, povezanih s kmetijstvom, ki so stabilni ali se povečujejo |
| --- | --- |

I.19

Okrepljeno varstvo biotske raznovrstnosti: odstotek vrst in habitatov v interesu Skupnosti, povezanih s kmetijstvom, ki so stabilni ali se povečujejo

| R.26 | Varstvo gozdnih ekosistemov: delež gozdnih zemljišč z upravljavskimi obveznostmi za podpiranje storitev v zvezi s krajino in biotsko raznovrstnostjo ter ekosistemskih storitev |
| --- | --- |

R.26

Varstvo gozdnih ekosistemov: delež gozdnih zemljišč z upravljavskimi obveznostmi za podpiranje storitev v zvezi s krajino in biotsko raznovrstnostjo ter ekosistemskih storitev

| O.23 | Število podeželskih podjetnikov, ki prejemajo nepovratna sredstva za vzpostavitev |
| --- | --- |

O.23

Število podeželskih podjetnikov, ki prejemajo nepovratna sredstva za vzpostavitev

| I.20 | Boljše zagotavljanje ekosistemskih storitev: delež
  kmetijske površine v uporabi
  s krajinskimi značilnostmi |
| --- | --- |

I.20

Boljše zagotavljanje ekosistemskih storitev: delež
  kmetijske površine v uporabi
  s krajinskimi značilnostmi

kmetijske površine v uporabi

| R.27 | Ohranjanje habitatov in vrst: delež kmetijskih zemljišč z upravljavskimi obveznostmi, ki podpirajo ohranjanje ali obnavljanje biotske raznovrstnosti |
| --- | --- |

R.27

Ohranjanje habitatov in vrst: delež kmetijskih zemljišč z upravljavskimi obveznostmi, ki podpirajo ohranjanje ali obnavljanje biotske raznovrstnosti

Sodelovanje

Sodelovanje

| O.24 | Število skupin/organizacij proizvajalcev, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

O.24

Število skupin/organizacij proizvajalcev, ki prejemajo podporo

| O.25 | Število kmetov, ki prejemajo podporo za sodelovanje v shemah kakovosti EU |
| --- | --- |

O.25

Število kmetov, ki prejemajo podporo za sodelovanje v shemah kakovosti EU

| R.28 | Podpora v okviru omrežja Natura 2000: območja v omrežju Natura 2000 s prevzetimi obveznostmi za varstvo, vzdrževanje in obnavljanje |
| --- | --- |

R.28

Podpora v okviru omrežja Natura 2000: območja v omrežju Natura 2000 s prevzetimi obveznostmi za varstvo, vzdrževanje in obnavljanje

| O.26 | Število projektov generacijske pomladitve (mladi kmetje/kmetje, ki ne sodijo med mlade kmete) |
| --- | --- |

O.26

Število projektov generacijske pomladitve (mladi kmetje/kmetje, ki ne sodijo med mlade kmete)

| R.29 | Ohranjanje krajinskih značilnosti: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za upravljanje krajinskih značilnosti, vključno z mejicami |
| --- | --- |

R.29

Ohranjanje krajinskih značilnosti: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za upravljanje krajinskih značilnosti, vključno z mejicami

| O.27 | Število strategij lokalnega razvoja (LEADER) |
| --- | --- |

O.27

Število strategij lokalnega razvoja (LEADER)

| O.28 | Število drugih skupin za sodelovanje (razen EIP pod O.1) |
| --- | --- |

O.28

Število drugih skupin za sodelovanje (razen EIP pod O.1)

Privabljanje mladih kmetov
  in spodbujanje
  razvoja podjetij na podeželskih območjih

in spodbujanje

| 1.21 | Privabljanje mladih kmetov: spreminjanje števila novih kmetov |
| --- | --- |

1.21

Privabljanje mladih kmetov: spreminjanje števila novih kmetov

| R.30 | Generacijska pomladitev: število mladih kmetov, ki vzpostavljajo kmetijsko gospodarstvo s podporo iz SKP |
| --- | --- |

R.30

Generacijska pomladitev: število mladih kmetov, ki vzpostavljajo kmetijsko gospodarstvo s podporo iz SKP

Izmenjava znanja in informiranje

Izmenjava znanja in informiranje

| O.29 | Število kmetov, ki so sodelovali na usposabljanju ali bili deležni svetovanja |
| --- | --- |

O.29

Število kmetov, ki so sodelovali na usposabljanju ali bili deležni svetovanja

Spodbujanje
  zaposlovanja, rasti, socialne vključenosti in lokalnega razvoja
  na podeželskih območjih, vključno z biogospodarstvom in trajnostnim gozdarstvom

zaposlovanja, rasti, socialne vključenosti in lokalnega razvoja

| I.22 | Prispevanje k ustvarjanju delovnih mest na podeželskih območjih: spreminjanje stopnje zaposlenosti na pretežno podeželskih območjih |
| --- | --- |

I.22

Prispevanje k ustvarjanju delovnih mest na podeželskih območjih: spreminjanje stopnje zaposlenosti na pretežno podeželskih območjih

| R.31 | Rast in delovna mesta na podeželskih območjih: nova delovna mesta pri projektih, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

R.31

Rast in delovna mesta na podeželskih območjih: nova delovna mesta pri projektih, ki prejemajo podporo

| O.30 | Število nekmetov, ki so sodelovali na usposabljanju ali bili deležni svetovanja |
| --- | --- |

O.30

Število nekmetov, ki so sodelovali na usposabljanju ali bili deležni svetovanja

| I.23 | Prispevanje k ustvarjanju delovnih mest na podeželskih območjih: spreminjanje BDP na prebivalca na pretežno podeželskih območjih |
| --- | --- |

I.23

Prispevanje k ustvarjanju delovnih mest na podeželskih območjih: spreminjanje BDP na prebivalca na pretežno podeželskih območjih

| R.32 | Razvoj podeželskega biogospodarstva: število podjetij na področju biogospodarstva, ki so se razvila s pomočjo podpore |
| --- | --- |

R.32

Razvoj podeželskega biogospodarstva: število podjetij na področju biogospodarstva, ki so se razvila s pomočjo podpore

Horizontalni kazalniki

Horizontalni kazalniki

| O.31 | Število hektarov, na katerih se izvajajo okoljske prakse (sintezni kazalnik o fizičnem območju, zajetem v pogojenost, ekoshema, kmetijsko-okoljsko-podnebni ukrep, gozdarski ukrepi, ekološko kmetovanje) |
| --- | --- |

O.31

Število hektarov, na katerih se izvajajo okoljske prakse (sintezni kazalnik o fizičnem območju, zajetem v pogojenost, ekoshema, kmetijsko-okoljsko-podnebni ukrep, gozdarski ukrepi, ekološko kmetovanje)

| 1.24 | Pravičnejša SKP: boljša porazdelitev podpore SKP |
| --- | --- |

1.24

Pravičnejša SKP: boljša porazdelitev podpore SKP

| R.33 | Digitalizacija podeželskega gospodarstva: podeželsko prebivalstvo, zajeto v strategijo za pametne vasi, ki prejema podporo |
| --- | --- |

R.33

Digitalizacija podeželskega gospodarstva: podeželsko prebivalstvo, zajeto v strategijo za pametne vasi, ki prejema podporo

| O.32 | Število hektarov, za katere velja pogojenost (razčlenjeno glede na dobre kmetijske in okoljske prakse) |
| --- | --- |

O.32

Število hektarov, za katere velja pogojenost (razčlenjeno glede na dobre kmetijske in okoljske prakse)

| I.25 | Spodbujanje podeželskega vključevanja: spreminjanje indeksa revščine na podeželskih območjih |
| --- | --- |

I.25

Spodbujanje podeželskega vključevanja: spreminjanje indeksa revščine na podeželskih območjih

| R. | 34 Povezovanje evropskega podeželja: delež podeželskega prebivalstva, ki ima koristi od boljšega dostopa do storitev in infrastrukture zaradi podpore iz SKP |
| --- | --- |

R.

34 Povezovanje evropskega podeželja: delež podeželskega prebivalstva, ki ima koristi od boljšega dostopa do storitev in infrastrukture zaradi podpore iz SKP

Sektorski programi

Sektorski programi

| O.33 | Število organizacij proizvajalcev, ki vzpostavijo operativni sklad/program |
| --- | --- |

O.33

Število organizacij proizvajalcev, ki vzpostavijo operativni sklad/program

| R.35 | Spodbujanje podeželskega vključevanja: število pripadnikov manjšin in/ali ranljivih skupin, ki imajo koristi od projektov socialnega vključevanja, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

R.35

Spodbujanje podeželskega vključevanja: število pripadnikov manjšin in/ali ranljivih skupin, ki imajo koristi od projektov socialnega vključevanja, ki prejemajo podporo

| O.34 | Število ukrepov za promocijo in informiranje ter spremljanje trga |
| --- | --- |

O.34

Število ukrepov za promocijo in informiranje ter spremljanje trga

Izboljšanje odziva kmetijstva EU na potrebe družbe po hrani in zdravju, vključno z zdravo, hranljivo in trajnostno hrano, ter dobrobiti živali

| I.26 | Omejevanje uporabe antibiotikov v kmetijstvu: prodaja/uporaba pri živalih za proizvodnjo živil |
| --- | --- |

I.26

Omejevanje uporabe antibiotikov v kmetijstvu: prodaja/uporaba pri živalih za proizvodnjo živil

| R.36 | Omejevanje uporabe antibiotikov: delež glav velike živine, ki jih zadevajo ukrepi, ki prejemajo podporo, da se omeji uporaba antibiotikov (preprečevanje/zmanjšanje) |
| --- | --- |

R.36

Omejevanje uporabe antibiotikov: delež glav velike živine, ki jih zadevajo ukrepi, ki prejemajo podporo, da se omeji uporaba antibiotikov (preprečevanje/zmanjšanje)

| O.35 | Število ukrepov za ohranitev/izboljšanje čebelarstva |
| --- | --- |

O.35

Število ukrepov za ohranitev/izboljšanje čebelarstva

| I.27 | Trajnostna raba pesticidov: zmanjšanje tveganj in vplivov rabe pesticidov** |
| --- | --- |

I.27

Trajnostna raba pesticidov: zmanjšanje tveganj in vplivov rabe pesticidov**

| R.37 | Trajnostna raba pesticidov: delež kmetijskih zemljišč, ki jih zadevajo posebni ukrepi, ki prejemajo podporo in vodijo v trajnostno rabo pesticidov, da se zmanjšajo tveganja in vplivi rabe pesticidov |
| --- | --- |

R.37

Trajnostna raba pesticidov: delež kmetijskih zemljišč, ki jih zadevajo posebni ukrepi, ki prejemajo podporo in vodijo v trajnostno rabo pesticidov, da se zmanjšajo tveganja in vplivi rabe pesticidov

| 1.28 | Odziv na povpraševanje potrošnikov po kakovostni hrani: vrednost proizvodnje v okviru shem kakovosti EU (vključno z ekološkimi proizvodi) |
| --- | --- |

1.28

Odziv na povpraševanje potrošnikov po kakovostni hrani: vrednost proizvodnje v okviru shem kakovosti EU (vključno z ekološkimi proizvodi)

| R.38 | Izboljšanje dobrobiti živali: delež glav velike živine, ki jih zajema ukrep, ki prejema podporo, za izboljšanje dobrobiti živali |
| --- | --- |

R.38

Izboljšanje dobrobiti živali: delež glav velike živine, ki jih zajema ukrep, ki prejema podporo, za izboljšanje dobrobiti živali

| * | Večina kazalnikov učinka se že zbira prek drugih kanalov (Eurostat, Skupno raziskovalno središče, Evropska agencija za okolje itn.) in se uporablja v okviru druge zakonodaje EU ali ciljev trajnostnega razvoja. Podatki se ne zbirajo vedno na letni ravni in lahko pride do 2/3-letne zamude. |
| --- | --- |

*

Večina kazalnikov učinka se že zbira prek drugih kanalov (Eurostat, Skupno raziskovalno središče, Evropska agencija za okolje itn.) in se uporablja v okviru druge zakonodaje EU ali ciljev trajnostnega razvoja. Podatki se ne zbirajo vedno na letni ravni in lahko pride do 2/3-letne zamude.

| ** | Direktiva o trajnostni rabi pesticidov. |
| --- | --- |

**

Direktiva o trajnostni rabi pesticidov.

| * | Približki za rezultate. Podatki, ki jih države članice vsako leto sporočijo za spremljanje napredka pri doseganju ciljev, ki so si jih zastavile v načrtih SKP. |
| --- | --- |

*

Približki za rezultate. Podatki, ki jih države članice vsako leto sporočijo za spremljanje napredka pri doseganju ciljev, ki so si jih zastavile v načrtih SKP.

| * | Letno sporočeni podatki za prijavljene odhodke. |
| --- | --- |

*

Letno sporočeni podatki za prijavljene odhodke.

| ** | Za podporo za operativne skupine v okviru evropskega inovacijskega partnerstva (EIP) se uporabljajo določbe o sodelovanju. |
| --- | --- |

**

Za podporo za operativne skupine v okviru evropskega inovacijskega partnerstva (EIP) se uporabljajo določbe o sodelovanju.

Sprememba

Sprememba

PRILOGA I

PRILOGA I

KAZALNIKI UČINKA, REZULTATOV IN IZLOŽKOV NA PODLAGI ČLENA 7

KAZALNIKI UČINKA, REZULTATOV IN IZLOŽKOV NA PODLAGI ČLENA 7

| (Večletna) ocena smotrnosti politike – UČINEK | Letni pregled smotrnosti – REZULTATI* | | Letna potrditev smotrnosti – IZLOŽKI |
| --- | --- | --- | --- |
| Cilji in njihovi kazalniki učinka.* | | | Široke vrste intervencij in njihovi kazalniki izložkov.* |

(Večletna) ocena smotrnosti politike – UČINEK

Letni pregled smotrnosti – REZULTATI*

Letna potrditev smotrnosti – IZLOŽKI

Cilji in njihovi kazalniki učinka.*

Široke vrste intervencij in njihovi kazalniki izložkov.*

| Medsektorski cilji EU: Posodobitev | Kazalnik | Kazalniki rezultatov
  (samo na podlagi intervencij, ki jih podpira SKP) | | Sistemi znanja in inovacij v kmetijstvu (AKIS) | Kazalniki izložkov |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Posodobitev sektorja z zagotavljanjem, da imajo kmetje dostop do raziskav, usposabljanja in izmenjave
  znanja
  ter storitev prenosa znanja
  , inovacij in digitalizacije v kmetijstvu in na podeželskih območjih ter
  s spodbujanjem
  njihovega prevzemanja. | I.1 | Izmenjava znanja in inovacije: delež proračuna SKP za širjenje znanja in inovacije |

Medsektorski cilji EU: Posodobitev

Kazalnik

Kazalniki rezultatov

(samo na podlagi intervencij, ki jih podpira SKP)

Sistemi znanja in inovacij v kmetijstvu (AKIS)

Kazalniki izložkov

Posodobitev sektorja z zagotavljanjem, da imajo kmetje dostop do raziskav, usposabljanja in izmenjave
  znanja
  ter storitev prenosa znanja
  , inovacij in digitalizacije v kmetijstvu in na podeželskih območjih ter
  s spodbujanjem
  njihovega prevzemanja.

Posodobitev sektorja z zagotavljanjem, da imajo kmetje dostop do raziskav, usposabljanja in izmenjave

ter storitev prenosa znanja

s spodbujanjem

I.1

Izmenjava znanja in inovacije: delež proračuna SKP za širjenje znanja in inovacije

| R.1 | Izboljšanje uspešnosti s pomočjo znanja in inovacij: delež kmetov, ki prejemajo podporo za svetovanje, usposabljanje, izmenjavo znanja ali sodelovanje v operativnih skupinah za povečanje uspešnosti na področju
  trajnostnega
  gospodarstva, okolja, podnebja in učinkovite rabe virov |
| --- | --- |

R.1

Izboljšanje uspešnosti s pomočjo znanja in inovacij: delež kmetov, ki prejemajo podporo za svetovanje, usposabljanje, izmenjavo znanja ali sodelovanje v operativnih skupinah za povečanje uspešnosti na področju
  trajnostnega
  gospodarstva, okolja, podnebja in učinkovite rabe virov

trajnostnega

Evropsko inovacijsko partnerstvo (EIP)** za sistem znanja in inovacij v kmetijstvu

Evropsko inovacijsko partnerstvo (EIP)** za sistem znanja in inovacij v kmetijstvu

| O.1 | Število operativnih skupin EIP |
| --- | --- |

O.1

Število operativnih skupin EIP

| R.2 | Povezovanje sistemov svetovanja in znanja: število svetovalcev v AKIS (v primerjavi s skupnim številom kmetov) |
| --- | --- |

R.2

Povezovanje sistemov svetovanja in znanja: število svetovalcev v AKIS (v primerjavi s skupnim številom kmetov)

| O.2 | Število svetovalcev, ki se vzpostavijo ali sodelujejo pri operativnih skupinah EIP |
| --- | --- |

O.2

Število svetovalcev, ki se vzpostavijo ali sodelujejo pri operativnih skupinah EIP

| R.3 | Digitalizacija kmetijstva: delež kmetov, ki iz SKP prejemajo podporo za tehnologijo preciznega
  in pametnega
  kmetijstva
  , ki lahko zmanjša rabo vložkov ter poveča trajnost in okoljsko uspešnost |
| --- | --- |

R.3

Digitalizacija kmetijstva: delež kmetov, ki iz SKP prejemajo podporo za tehnologijo preciznega
  in pametnega
  kmetijstva
  , ki lahko zmanjša rabo vložkov ter poveča trajnost in okoljsko uspešnost

in pametnega

, ki lahko zmanjša rabo vložkov ter poveča trajnost in okoljsko uspešnost

| Specifični cilji EU | Kazalniki učinka | Kazalniki rezultatov
  (samo na podlagi intervencij, ki jih podpira SKP) | | Široka vrsta intervencije | Kazalniki izložkov (na intervencijo) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podpora vzdržnim dohodkom in odpornosti
  kmetijskega sektorja
  po vsej Uniji za povečanje
  dolgoročne
  prehranske varnosti
  in raznovrstnosti kmetijstva ob hkratnem zagotavljanju varne in visokokakovostne hrane po poštenih cenah, da bi spremenili izgubo kmetov in zagotovili ekonomsko trajnost kmetijske proizvodnje v Uniji; | I.2 | Zmanjšanje razlik v dohodku: spreminjanje kmetijskega dohodka v primerjavi s splošnim gospodarstvom |

Specifični cilji EU

Kazalniki učinka

Kazalniki rezultatov

(samo na podlagi intervencij, ki jih podpira SKP)

Široka vrsta intervencije

Kazalniki izložkov (na intervencijo)

Podpora vzdržnim dohodkom in odpornosti
  kmetijskega sektorja
  po vsej Uniji za povečanje
  dolgoročne
  prehranske varnosti
  in raznovrstnosti kmetijstva ob hkratnem zagotavljanju varne in visokokakovostne hrane po poštenih cenah, da bi spremenili izgubo kmetov in zagotovili ekonomsko trajnost kmetijske proizvodnje v Uniji;

kmetijskega sektorja

dolgoročne

in raznovrstnosti kmetijstva ob hkratnem zagotavljanju varne in visokokakovostne hrane po poštenih cenah, da bi spremenili izgubo kmetov in zagotovili ekonomsko trajnost kmetijske proizvodnje v Uniji;

I.2

Zmanjšanje razlik v dohodku: spreminjanje kmetijskega dohodka v primerjavi s splošnim gospodarstvom

| R.4 | Povezovanje dohodkovne podpore s standardi in dobrimi praksami: delež kmetijskih površin v uporabi, ki jih pokriva dohodkovna podpora in za katere velja pogojenost |
| --- | --- |

R.4

R.4

Povezovanje dohodkovne podpore s standardi in dobrimi praksami: delež kmetijskih površin v uporabi, ki jih pokriva dohodkovna podpora in za katere velja pogojenost

Povezovanje dohodkovne podpore s standardi in dobrimi praksami:

Podpora SKP

Podpora SKP

| O.3 | Število upravičencev do podpore SKP
  , vključno z razčlenitvijo na vrsto intervencije |
| --- | --- |

O.3

O.3

Število upravičencev do podpore SKP
  , vključno z razčlenitvijo na vrsto intervencije

, vključno z razčlenitvijo na vrsto intervencije

| I.3 | Zmanjšanje variabilnosti dohodkov kmetij: spreminjanje kmetijskega dohodka |
| --- | --- |

I.3

Zmanjšanje variabilnosti dohodkov kmetij: spreminjanje kmetijskega dohodka

| R.5 | Obvladovanje tveganj: delež kmetij z instrumenti SKP za obvladovanje tveganj |
| --- | --- |

R.5

R.5

Obvladovanje tveganj: delež kmetij z instrumenti SKP za obvladovanje tveganj

Obvladovanje tveganj:

Nevezana neposredna podpora

Nevezana neposredna podpora

| O.4 | Število hektarov za nevezana neposredna plačila |
| --- | --- |

O.4

O.4

Število hektarov za nevezana neposredna plačila

| I.4 | Podpora vzdržnim dohodkom kmetij: spreminjanje ravni kmetijskega dohodka po sektorjih (v primerjavi s povprečjem v kmetijstvu) |
| --- | --- |

I.4

I

Podpora vzdržnim dohodkom kmetij: spreminjanje ravni kmetijskega dohodka po sektorjih (v primerjavi s povprečjem v kmetijstvu)

| R.6 | Prerazporeditev na manjše kmetije: odstotek dodatne podpore na hektar za upravičene kmetije pod povprečno velikostjo kmetije (v primerjavi s povprečjem) |
| --- | --- |

R.6

Prerazporeditev na manjše kmetije: odstotek dodatne podpore na hektar za upravičene kmetije pod povprečno velikostjo kmetije (v primerjavi s povprečjem)

| O.5 | Število upravičencev za nevezana neposredna plačila |
| --- | --- |

O.5

Število upravičencev za nevezana neposredna plačila

| O.5a | Število upravičencev za osnovno dohodkovno podporo |
| --- | --- |

O.5a

O.5a

Število upravičencev za osnovno dohodkovno podporo

| O.6 | Število hektarov, za katere velja okrepljena dohodkovna podpora za mlade kmete |
| --- | --- |

O.6

Število hektarov, za katere velja okrepljena dohodkovna podpora za mlade kmete

| O.7 | Število upravičencev, za katere velja okrepljena dohodkovna podpora za mlade kmete |
| --- | --- |

O.7

Število upravičencev, za katere velja okrepljena dohodkovna podpora za mlade kmete

| O.7b | Število upravičencev, ki prejemajo podporo za ekosheme |
| --- | --- |

O.7b

O.7b

Število upravičencev, ki prejemajo podporo za ekosheme

| I.4a | Preprečevanje zmanjšanja števila kmečkega prebivalstva: razvoj števila kmetov in zaposlenih na kmetiji po sektorjih v primerjavi z zadnjim letom pred začetkom izvajanja strateškega načrta; |
| --- | --- |

I.4a

I.4a

Preprečevanje zmanjšanja števila kmečkega prebivalstva: razvoj števila kmetov in zaposlenih na kmetiji po sektorjih v primerjavi z zadnjim letom pred začetkom izvajanja strateškega načrta;

| I.5 | Prispevek k ozemeljskemu ravnovesju: spreminjanje kmetijskega dohodka na območjih z naravnimi omejitvami (v primerjavi s povprečjem) |
| --- | --- |

I.5

Prispevek k ozemeljskemu ravnovesju: spreminjanje kmetijskega dohodka na območjih z naravnimi omejitvami (v primerjavi s povprečjem)

| R.7 | Krepitev podpore za kmetije na območjih s posebnimi potrebami: odstotek dodatne podpore na hektar na območjih z večjimi potrebami (v primerjavi s povprečjem) |
| --- | --- |

R.7

Krepitev podpore za kmetije na območjih s posebnimi potrebami: odstotek dodatne podpore na hektar na območjih z večjimi potrebami (v primerjavi s povprečjem)

krepitev tržne usmerjenosti
  na lokalnih, nacionalnih in mednarodnih trgih ter trgih Unije, pa tudi stabilizacija trga, obvladovanje tveganj in kriz in
  povečanje
  dolgoročne
  konkurenčnosti
  kmetij ter zmožnosti predelave in trženja kmetijskih proizvodov
  z večjim poudarkom na
  razlikovanju kakovosti,
  raziskavah,
  inovacijah,
  tehnologiji,
  prenosu in izmenjavi znanja
  in digitalizaciji
  ter olajšanje dostopa kmetov do dinamike krožnega gospodarstva.

na lokalnih, nacionalnih in mednarodnih trgih ter trgih Unije, pa tudi stabilizacija trga, obvladovanje tveganj in kriz in

dolgoročne

kmetij ter zmožnosti predelave in trženja kmetijskih proizvodov

razlikovanju kakovosti,

inovacijah,

prenosu in izmenjavi znanja

ter olajšanje dostopa kmetov do dinamike krožnega gospodarstva.

| I.6 | Povečanje produktivnosti kmetij: skupna faktorska produktivnost |
| --- | --- |

I.6

Povečanje produktivnosti kmetij: skupna faktorska produktivnost

| R.8 | Usmerjenost v kmetije v sektorjih v težavah:
  delež kmetov, ki prejemajo vezano podporo za izboljšanje konkurenčnosti, trajnostnosti ali kakovosti |
| --- | --- |

R.8

Usmerjenost v kmetije v sektorjih v težavah:

delež kmetov, ki prejemajo vezano podporo za izboljšanje konkurenčnosti, trajnostnosti ali kakovosti

Instrumenti za obvladovanje tveganj

Instrumenti za obvladovanje tveganj

| O.8 | Število kmetov, vključenih v instrumente za obvladovanje tveganj, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

O.8

Število kmetov, vključenih v instrumente za obvladovanje tveganj, ki prejemajo podporo

| I.7 | Izkoriščanje trgovine s kmetijskimi in živilskimi proizvodi: uvoz in izvoz v okviru trgovine s kmetijskimi in živilskimi proizvodi |
| --- | --- |

I.7

Izkoriščanje trgovine s kmetijskimi in živilskimi proizvodi: uvoz in izvoz v okviru trgovine s kmetijskimi in živilskimi proizvodi

| R.9 | Modernizacija kmetij: delež kmetov, ki prejemajo podporo za naložbe v prestrukturiranje in modernizacijo, vključno za učinkovitejšo rabo virov |
| --- | --- |

R.9

Modernizacija kmetij: delež kmetov, ki prejemajo podporo za naložbe v prestrukturiranje in modernizacijo, vključno za učinkovitejšo rabo virov

Vezana podpora

Vezana podpora

| O.9 | Število hektarov, ki prejemajo vezano podporo |
| --- | --- |

O.9

Število hektarov, ki prejemajo vezano podporo

Izboljšanje
  pogajalskega
  položaja kmetov v 
  vrednostnih verigah s spodbujanjem združenj, organizacij proizvajalcev in kolektivnih pogajanj ter spodbujanjem kratkih dobavnih verig

pogajalskega

vrednostnih verigah s spodbujanjem združenj, organizacij proizvajalcev in kolektivnih pogajanj ter spodbujanjem kratkih dobavnih verig

| I.8 | Izboljšanje položaja kmetov v prehranski verigi: dodana vrednost za primarne proizvajalce v prehranski verigi |
| --- | --- |

I.8

Izboljšanje položaja kmetov v prehranski verigi: dodana vrednost za primarne proizvajalce v prehranski verigi

| R.10 | Boljša organizacija dobavne verige: delež kmetov, ki sodelujejo v skupinah proizvajalcev, organizacijah proizvajalcev, na lokalnih trgih, v kratkih dobavnih verigah in shemah kakovosti, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

R.10

Boljša organizacija dobavne verige: delež kmetov, ki sodelujejo v skupinah proizvajalcev, organizacijah proizvajalcev, na lokalnih trgih, v kratkih dobavnih verigah in shemah kakovosti, ki prejemajo podporo

| O.10 | Število glav živine, ki prejemajo vezano podporo |
| --- | --- |

O.10

Število glav živine, ki prejemajo vezano podporo

| O.10a | Število hektarov, za katere veljajo obveznosti za pridelavo stročnic |
| --- | --- |

O.10a

O.10a

Število hektarov, za katere veljajo obveznosti za pridelavo stročnic

| R.11 | Koncentracija ponudbe: delež vrednosti tržne proizvodnje s strani organizacij proizvajalcev z operativnimi programi |
| --- | --- |

R.11

Koncentracija ponudbe: delež vrednosti tržne proizvodnje s strani organizacij proizvajalcev z operativnimi programi

Plačila za naravne omejitve in druge regije s posebnimi omejitvami

Plačila za naravne omejitve in druge regije s posebnimi omejitvami

| O.11 | Število hektarov, ki prejemajo dodatek za območja z naravnimi omejitvami (3 kategorije) |
| --- | --- |

O.11

Število hektarov, ki prejemajo dodatek za območja z naravnimi omejitvami (3 kategorije)

prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje
  z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, vključno s povečanjem ponorov ogljika, sekvestracijo in skladiščenjem ogljika v kmetijskem in živilskem sektorju ter vključevanjem trajnostne energije, ob zagotavljanju prehranske varnosti ter trajnostnega upravljanja in varstva gozdov v skladu s Pariškim sporazumom;

z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, vključno s povečanjem ponorov ogljika, sekvestracijo in skladiščenjem ogljika v kmetijskem in živilskem sektorju ter vključevanjem trajnostne energije, ob zagotavljanju prehranske varnosti ter trajnostnega upravljanja in varstva gozdov v skladu s Pariškim sporazumom;

| I.9 | Izboljšanje odpornosti kmetij: indeks |
| --- | --- |

I.9

Izboljšanje odpornosti kmetij: indeks

| R.12 | Prilagajanje podnebnim spremembam: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za izboljšanje prilagajanja podnebnim spremembam |
| --- | --- |

R.12

R.12

Prilagajanje podnebnim spremembam: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za izboljšanje prilagajanja podnebnim spremembam

Prilagajanje podnebnim spremembam

| R.12.a | Izboljšanje odpornosti z večjo gensko raznovrstnostjo: delež podprtih kmetijskih zemljišč, ki izvajajo prakse in izbire, ugodne za gensko raznovrstnost |
| --- | --- |

R.12.a

R.12.a

Izboljšanje odpornosti z večjo gensko raznovrstnostjo: delež podprtih kmetijskih zemljišč, ki izvajajo prakse in izbire, ugodne za gensko raznovrstnost

| O.12 | Število hektarov, ki prejemajo podporo v okviru omrežja Natura 2000 ali okvirne direktive o vodah |
| --- | --- |

O.12

Število hektarov, ki prejemajo podporo v okviru omrežja Natura 2000 ali okvirne direktive o vodah

| I.10 | Prispevek k blažitvi podnebnih sprememb: zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz kmetijstva |
| --- | --- |

I.10

Prispevek k blažitvi podnebnih sprememb: zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz kmetijstva

| I.11 | Povečanje sekvestracije ogljika: povečanje ravni organskega ogljika v tleh |
| --- | --- |

I.11

Povečanje sekvestracije ogljika: povečanje ravni organskega ogljika v tleh

| I.12 | Zagotavljanje proizvodnje in uporabe
  trajnostne energije v kmetijstvu: proizvodnja
  in uporaba
  energije iz obnovljivih virov iz kmetijstva in gozdarstva
  , ki prikazuje neto ponor ogljika in neto prihranke emisij toplogrednih plinov brez spremembe rabe zemljišč |
| --- | --- |

I.12

I.12

Zagotavljanje proizvodnje in uporabe
  trajnostne energije v kmetijstvu: proizvodnja
  in uporaba
  energije iz obnovljivih virov iz kmetijstva in gozdarstva
  , ki prikazuje neto ponor ogljika in neto prihranke emisij toplogrednih plinov brez spremembe rabe zemljišč

Zagotavljanje proizvodnje in uporabe

in uporaba

, ki prikazuje neto ponor ogljika in neto prihranke emisij toplogrednih plinov brez spremembe rabe zemljišč

| R.13 | Zmanjšanje emisij v živinorejskem sektorju: delež glav velike živine s podporo za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in/ali amoniaka, vključno z 
  upravljanjem hranil |
| --- | --- |

R.13

Zmanjšanje emisij v živinorejskem sektorju: delež glav velike živine s podporo za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in/ali amoniaka, vključno z 
  upravljanjem hranil

upravljanjem hranil

| R.14 | Shranjevanje ogljika v tleh in biomasi: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za zmanjšanje emisij, ohranjanje in/ali povečevanje skladiščenja ogljika (trajno travinje,
  trajni nasadi s trajno travno rušo,
  kmetijska zemljišča,
  mokrišča,
  šotišča, gozd itn.) |
| --- | --- |

R.14

Shranjevanje ogljika v tleh in biomasi: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za zmanjšanje emisij, ohranjanje in/ali povečevanje skladiščenja ogljika (trajno travinje,
  trajni nasadi s trajno travno rušo,
  kmetijska zemljišča,
  mokrišča,
  šotišča, gozd itn.)

trajni nasadi s trajno travno rušo,

mokrišča,

| R.15 | Obnovljiva
  energija iz kmetijstva in gozdarstva: naložbe v zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno z biološkimi (MW) |
| --- | --- |

R.15

Obnovljiva
  energija iz kmetijstva in gozdarstva: naložbe v zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno z biološkimi (MW)

Obnovljiva

| R.16 | Povečanje energijske učinkovitosti: prihranki energije v kmetijstvu |
| --- | --- |

R.16

Povečanje energijske učinkovitosti: prihranki energije v kmetijstvu

| R. 17 | Pogozdena zemljišča: območja s podporo za pogozdovanje,
  obnovo
  in ustvarjanje
  trajnega
  gozdnega območja, vključno s kmetijsko-gozdarskim sistemom |
| --- | --- |

R. 17

Pogozdena zemljišča: območja s podporo za pogozdovanje,
  obnovo
  in ustvarjanje
  trajnega
  gozdnega območja, vključno s kmetijsko-gozdarskim sistemom

obnovo

trajnega

Plačila za upravljavske obveznosti (okolje in podnebje, genski viri, dobrobit živali)

Plačila za upravljavske obveznosti (okolje in podnebje, genski viri, dobrobit živali)

| O.13 | Število hektarov (kmetijskih zemljišč)
  in število drugih enot
  , za katere veljajo okoljske/podnebne prevzete obveznosti, ki presegajo obvezne zahteve
  , vključno z ekoshemo |
| --- | --- |

O.13

Število hektarov (kmetijskih zemljišč)
  in število drugih enot
  , za katere veljajo okoljske/podnebne prevzete obveznosti, ki presegajo obvezne zahteve
  , vključno z ekoshemo

in število drugih enot

, vključno z ekoshemo

| O.13a | Število hektarov, za katere veljajo obveznosti za zemljišča z visoko naravno vrednostjo |
| --- | --- |

O.13a

O.13a

Število hektarov, za katere veljajo obveznosti za zemljišča z visoko naravno vrednostjo

spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovitega upravljanja naravnih virov
  ter prispevanje k varstvu in izboljševanju kakovosti vode, tal in zraka, vključno trajnostnim upravljanjem hranil ter manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev, gnojil in antibiotikov;

ter prispevanje k varstvu in izboljševanju kakovosti vode, tal in zraka, vključno trajnostnim upravljanjem hranil ter manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev, gnojil in antibiotikov;

| I.13 | Zmanjšanje erozije tal
  in povečanje odpornosti na skrajne vremenske razmere:
  odstotek zemljišč z zmerno in močno erozijo tal na kmetijskih zemljiščih |
| --- | --- |

I.13

Zmanjšanje erozije tal
  in povečanje odpornosti na skrajne vremenske razmere:
  odstotek zemljišč z zmerno in močno erozijo tal na kmetijskih zemljiščih

in povečanje odpornosti na skrajne vremenske razmere:

| R.18 | Izboljšanje
  in zaščita
  tal
  za povečanje odpornosti
  : delež kmetijskih zemljišč, za katera veljajo upravljavske obveznosti, ki so koristne za upravljanje tal
  , da bi izboljšali kakovost tal in številčnost živih organizmov v njih |
| --- | --- |

R.18

Izboljšanje
  in zaščita
  tal
  za povečanje odpornosti
  : delež kmetijskih zemljišč, za katera veljajo upravljavske obveznosti, ki so koristne za upravljanje tal
  , da bi izboljšali kakovost tal in številčnost živih organizmov v njih

in zaščita

za povečanje odpornosti

, da bi izboljšali kakovost tal in številčnost živih organizmov v njih

| O.14 | Število hektarov (gozdnih zemljišč), za katere veljajo okoljske/podnebne prevzete obveznosti, ki presegajo obvezne zahteve |
| --- | --- |

O.14

Število hektarov (gozdnih zemljišč), za katere veljajo okoljske/podnebne prevzete obveznosti, ki presegajo obvezne zahteve

| O.14a | Število hektarov, za katere veljajo obveznosti podpiranja integriranega varstva rastlin pred škodljivci |
| --- | --- |

O.14a

O.14a

Število hektarov, za katere veljajo obveznosti podpiranja integriranega varstva rastlin pred škodljivci

| I.13a | Izgradnja površinskega sloja ter povečanje zmogljivosti zadrževanja vode in hranil: delež ustrezne organske snovi v površinskem sloju |
| --- | --- |

I.13a

I.13a

Izgradnja površinskega sloja ter povečanje zmogljivosti zadrževanja vode in hranil: delež ustrezne organske snovi v površinskem sloju

| R.18a | Razvoj ekološkega kmetijstva: večji delež kmetijskih zemljišč in povečanje števila kmetij, ki prejemajo plačila za (a) prehod na prakso ekološkega kmetovanja; ali (b) vzdržujejo prakso ekološkega kmetijstva*a











  *a | Za točki (a) in (b) bosta posredovana ločena niza podatkov |
| --- | --- | --- |

R.18a

R.18a

Razvoj ekološkega kmetijstva: večji delež kmetijskih zemljišč in povečanje števila kmetij, ki prejemajo plačila za (a) prehod na prakso ekološkega kmetovanja; ali (b) vzdržujejo prakso ekološkega kmetijstva*a

*a

*a

Za točki (a) in (b) bosta posredovana ločena niza podatkov

| I.14 | Izboljšanje kakovosti zraka: zmanjšanje emisij amoniaka iz kmetijstva |
| --- | --- |

I.14

Izboljšanje kakovosti zraka: zmanjšanje emisij amoniaka iz kmetijstva

| R.19 | Izboljšanje kakovosti zraka: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za zmanjšanje emisij amoniaka
  v skladu z zakonodajo Unije iz PRILOGE XI |
| --- | --- |

R.19

Izboljšanje kakovosti zraka: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za zmanjšanje emisij amoniaka
  v skladu z zakonodajo Unije iz PRILOGE XI

v skladu z zakonodajo Unije iz PRILOGE XI

| I.15 | Izboljšanje kakovosti zraka: bruto bilanca hranil na kmetijskih zemljiščih |
| --- | --- |

I.15

Izboljšanje kakovosti zraka: bruto bilanca hranil na kmetijskih zemljiščih

| R.20 | Izboljšanje kakovosti zraka: delež kmetijskih zemljišč, za katera veljajo upravljavske obveznosti za kakovost vode
  , da bi izboljšali stanje vodnih teles. |
| --- | --- |

R.20

Izboljšanje kakovosti zraka: delež kmetijskih zemljišč, za katera veljajo upravljavske obveznosti za kakovost vode
  , da bi izboljšali stanje vodnih teles.

, da bi izboljšali stanje vodnih teles.

| O.15 | Število hektarov s podporo za ekološko kmetovanje |
| --- | --- |

O.15

Število hektarov s podporo za ekološko kmetovanje

| R.21 | Trajnostno upravljanje hranil: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za boljše upravljanje hranil |
| --- | --- |

R.21

Trajnostno upravljanje hranil: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za boljše upravljanje hranil

| O.16 | Število glav velike živine s podporo za dobrobit živali, zdravje ali okrepljene ukrepe za biološko zaščito |
| --- | --- |

O.16

Število glav velike živine s podporo za dobrobit živali, zdravje ali okrepljene ukrepe za biološko zaščito

| 1.16 | Zmanjšanje uhajanja hranil: nitrati v podtalnici – odstotek postaj podzemne vode s koncentracijo nitratov nad 50 mg/l v skladu z direktivo o nitratih |
| --- | --- |

1.16

Zmanjšanje uhajanja hranil: nitrati v podtalnici – odstotek postaj podzemne vode s koncentracijo nitratov nad 50 mg/l v skladu z direktivo o nitratih

| R.22 | Trajnostna raba pesticidov: delež namakanih kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za izboljšanje vodnega ravnovesja
  , vključno z ukrepi za zmanjšanje erozije tal, merjenje porabe vode ter za povečanje zmogljivosti tal, da zadržujejo vodo, v skladu z Direktivo 2000/60/ES |
| --- | --- |

R.22

Trajnostna raba pesticidov: delež namakanih kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za izboljšanje vodnega ravnovesja
  , vključno z ukrepi za zmanjšanje erozije tal, merjenje porabe vode ter za povečanje zmogljivosti tal, da zadržujejo vodo, v skladu z Direktivo 2000/60/ES

, vključno z ukrepi za zmanjšanje erozije tal, merjenje porabe vode ter za povečanje zmogljivosti tal, da zadržujejo vodo, v skladu z Direktivo 2000/60/ES

| O.17 | Število projektov
  in kmetov
  , ki podpirajo genske vire
  in gensko raznovrstnost, vključno s porazdelitvijo po sektorjih |
| --- | --- |

O.17

Število projektov
  in kmetov
  , ki podpirajo genske vire
  in gensko raznovrstnost, vključno s porazdelitvijo po sektorjih

in kmetov

in gensko raznovrstnost, vključno s porazdelitvijo po sektorjih

| I.17 | Zmanjšanje obremenitve vodnih virov: indeks porabe vode plus (Water Exploitation Index Plus – WEI+) |
| --- | --- |

I.17

Zmanjšanje obremenitve vodnih virov: indeks porabe vode plus (Water Exploitation Index Plus – WEI+)

| R.23 | Okoljska/podnebna uspešnost zaradi naložb: delež kmetov s podporo pri
  proizvodnih in neproizvodnih
  naložbah, vezanih na skrb za okolje ali podnebje |
| --- | --- |

R.23

Okoljska/podnebna uspešnost zaradi naložb: delež kmetov s podporo pri
  proizvodnih in neproizvodnih
  naložbah, vezanih na skrb za okolje ali podnebje

proizvodnih in neproizvodnih

Naložbe

Naložbe

| O.18 | Število produktivnih naložb na kmetiji, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

O.18

Število produktivnih naložb na kmetiji, ki prejemajo podporo

| 17a | Zmanjšanje uhajanja pesticidov v podtalnico in površinske vode: delež teles podtalnice, katerih stanje je slabo, in delež teles površinske vode, v katerih so preseženi okoljski standardi kakovosti iz Direktive 2008/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta1a ali standardi držav članic za pesticide, ki se uporabljajo v kmetijstvu in so prednostne snovi










  1a | Direktiva 2008/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o okoljskih standardih kakovosti na področju vodne politike, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv Sveta 82/176/EGS, 83/513/EGS, 84/156/EGS, 84/491/EGS, 86/280/EGS ter spremembi Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 348, 24.12.2008, str. 84). |
| --- | --- | --- |

17a

17a

Zmanjšanje uhajanja pesticidov v podtalnico in površinske vode: delež teles podtalnice, katerih stanje je slabo, in delež teles površinske vode, v katerih so preseženi okoljski standardi kakovosti iz Direktive 2008/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta1a

1a

1a

Direktiva 2008/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o okoljskih standardih kakovosti na področju vodne politike, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv Sveta 82/176/EGS, 83/513/EGS, 84/156/EGS, 84/491/EGS, 86/280/EGS ter spremembi Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 348, 24.12.2008, str. 84).

| O.19 | Delež lokalne infrastrukture, ki prejema podporo |
| --- | --- |

O.19

Delež lokalne infrastrukture, ki prejema podporo

| O.20 | Število neproduktivnih naložb, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

O.20

Število neproduktivnih naložb, ki prejemajo podporo

| O.21 | Število produktivnih naložb zunaj kmetije, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

O.21

Število produktivnih naložb zunaj kmetije, ki prejemajo podporo

| R.24 | Okoljska/podnebna uspešnost zaradi znanja
  in svetovanja o naravnem zatiranju škodljivcev:
  delež kmetov, ki prejemajo podporo za svetovanje/usposabljanje o okoljski/podnebni uspešnosti
  , vključno z neodvisnim svetovanjem certificiranih strokovnjakov in usposabljanju o integriranem varstvu rastlin pred škodljivimi organizmi, nizkovhodnih sistemih in tehnikah, ki nadomeščajo kemične vložke |
| --- | --- |

R.24

Okoljska/podnebna uspešnost zaradi znanja
  in svetovanja o naravnem zatiranju škodljivcev:
  delež kmetov, ki prejemajo podporo za svetovanje/usposabljanje o okoljski/podnebni uspešnosti
  , vključno z neodvisnim svetovanjem certificiranih strokovnjakov in usposabljanju o integriranem varstvu rastlin pred škodljivimi organizmi, nizkovhodnih sistemih in tehnikah, ki nadomeščajo kemične vložke

in svetovanja o naravnem zatiranju škodljivcev:

, vključno z neodvisnim svetovanjem certificiranih strokovnjakov in usposabljanju o integriranem varstvu rastlin pred škodljivimi organizmi, nizkovhodnih sistemih in tehnikah, ki nadomeščajo kemične vložke

| R.24a | Zmanjšanje uhajanja pesticidov: delež kmetijskih zemljišč, ki jih zadevajo posebni ukrepi, ki prejemajo podporo za zmanjšanje uhajanja pesticidov v podtalnico ali površinske vode |
| --- | --- |

R.24a

R.24a

Zmanjšanje uhajanja pesticidov: delež kmetijskih zemljišč, ki jih zadevajo posebni ukrepi, ki prejemajo podporo za zmanjšanje uhajanja pesticidov v podtalnico ali površinske vode

| R.24b | Varstvo tal s kolobarjenjem: delež ornih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za podporo kolobarjenju, vključno z obveznostmi za stročnice |
| --- | --- |

R.24b

R.24b

Varstvo tal s kolobarjenjem: delež ornih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za podporo kolobarjenju, vključno z obveznostmi za stročnice

krepitev ekosistemskih storitev
  in prispevanje k zaustavitvi in obratu trenda upadanja biotske raznovrstnosti, tudi z varovanjem koristnih živali, rastlin in opraševalskih vrst s podpiranjem kmetijske raznolikosti, ohranjanja narave in gozdarsko-kmetijske dejavnosti ter prispevanje k večji naravni odpornosti, obnovi in ohranjanju tal, vodnih teles,
  habitatov in krajine
  ter podpiranjem kmetijskih sistemov z visoko naravno vrednostjo;

in prispevanje k zaustavitvi in obratu trenda upadanja biotske raznovrstnosti, tudi z varovanjem koristnih živali, rastlin in opraševalskih vrst s podpiranjem kmetijske raznolikosti, ohranjanja narave in gozdarsko-kmetijske dejavnosti ter prispevanje k večji naravni odpornosti, obnovi in ohranjanju tal, vodnih teles,

ter podpiranjem kmetijskih sistemov z visoko naravno vrednostjo;

| I.18 | Povečanje populacije ptic kmetijske krajine: indeks ptic kmetijske krajine |
| --- | --- |

I.18

Povečanje populacije ptic kmetijske krajine: indeks ptic kmetijske krajine

| R.25 | Podpiranje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi: delež gozdnih zemljišč, za katera veljajo upravljavske obveznosti za podpiranje varstva gozdov in gospodarjenja z njimi |
| --- | --- |

R.25

Podpiranje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi: delež gozdnih zemljišč, za katera veljajo upravljavske obveznosti za podpiranje varstva gozdov in gospodarjenja z njimi

Nepovratna sredstva za vzpostavitev kmetijskih gospodarstev

Nepovratna sredstva za vzpostavitev kmetijskih gospodarstev

| O.22 | Število
  mladih
  kmetov, ki prejemajo nepovratna sredstva za vzpostavitev kmetijskih gospodarstev |
| --- | --- |

O.22

Število
  mladih
  kmetov, ki prejemajo nepovratna sredstva za vzpostavitev kmetijskih gospodarstev

mladih

| O.22a | Število novih kmetov, ki prejemajo nepovratna sredstva za vzpostavitev kmetijskih gospodarstev |
| --- | --- |

O.22a

O.22a

Število novih kmetov, ki prejemajo nepovratna sredstva za vzpostavitev kmetijskih gospodarstev

| O.23 | Število podeželskih podjetnikov, ki prejemajo nepovratna sredstva za vzpostavitev |
| --- | --- |

O.23

Število podeželskih podjetnikov, ki prejemajo nepovratna sredstva za vzpostavitev

| I.19 | Okrepljeno varstvo biotske raznovrstnosti: odstotek vrst in habitatov v interesu Skupnosti, povezanih s kmetijstvom, ki so stabilni ali se povečujejo |
| --- | --- |

I.19

Okrepljeno varstvo biotske raznovrstnosti: odstotek vrst in habitatov v interesu Skupnosti, povezanih s kmetijstvom, ki so stabilni ali se povečujejo

| R.26 | Varstvo gozdnih ekosistemov: delež gozdnih zemljišč z upravljavskimi obveznostmi za podpiranje storitev v zvezi s krajino in biotsko raznovrstnostjo ter ekosistemskih storitev |
| --- | --- |

R.26

Varstvo gozdnih ekosistemov: delež gozdnih zemljišč z upravljavskimi obveznostmi za podpiranje storitev v zvezi s krajino in biotsko raznovrstnostjo ter ekosistemskih storitev

| I.19a | Obrnitev trenda upada opraševalcev: kazalnik opraševalcev*a |
| --- | --- |

I.19a

I.19a

Obrnitev trenda upada opraševalcev: kazalnik opraševalcev*a

| I.20 | Boljše zagotavljanje ekosistemskih storitev: delež
  kmetijskih zemljišč
  s krajinskimi značilnostmi |
| --- | --- |

I.20

Boljše zagotavljanje ekosistemskih storitev: delež
  kmetijskih zemljišč
  s krajinskimi značilnostmi

kmetijskih zemljišč

| R.27 | Ohranjanje habitatov in vrst: delež kmetijskih zemljišč z upravljavskimi obveznostmi, ki podpirajo ohranjanje ali obnavljanje biotske raznovrstnosti,
  vključno s kmetijskimi zemljišči z visoko naravno vrednostjo |
| --- | --- |

R.27

Ohranjanje habitatov in vrst: delež kmetijskih zemljišč z upravljavskimi obveznostmi, ki podpirajo ohranjanje ali obnavljanje biotske raznovrstnosti,
  vključno s kmetijskimi zemljišči z visoko naravno vrednostjo

vključno s kmetijskimi zemljišči z visoko naravno vrednostjo

Sodelovanje

| O.24 | Število skupin/organizacij proizvajalcev, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

O.24

Število skupin/organizacij proizvajalcev, ki prejemajo podporo

| O.25 | Število kmetov, ki prejemajo podporo za sodelovanje v shemah kakovosti EU |
| --- | --- |

O.25

Število kmetov, ki prejemajo podporo za sodelovanje v shemah kakovosti EU

| I.20a | Okrepljena kmetijska biotska raznovrstnost v kmetijskem sistemu: raznolikost poljščin |
| --- | --- |

I.20a

I.20a

Okrepljena kmetijska biotska raznovrstnost v kmetijskem sistemu: raznolikost poljščin

| O.26 | Število projektov generacijske pomladitve (mladi kmetje/kmetje, ki ne sodijo med mlade kmete) |
| --- | --- |

O.26

Število projektov generacijske pomladitve (mladi kmetje/kmetje, ki ne sodijo med mlade kmete)

| R.28 | Podpora v okviru omrežja Natura 2000: območja v omrežju Natura 2000 s prevzetimi obveznostmi za varstvo, vzdrževanje in obnavljanje |
| --- | --- |

R.28

Podpora v okviru omrežja Natura 2000: območja v omrežju Natura 2000 s prevzetimi obveznostmi za varstvo, vzdrževanje in obnavljanje

| O.27 | Število strategij lokalnega razvoja (LEADER) |
| --- | --- |

O.27

Število strategij lokalnega razvoja (LEADER)

| R.28a | Izboljšanje kmetijske biotske raznovrstnosti: delež zemljišč s prevzetimi obveznostmi, ki ugodno vplivajo na kmetijsko biotsko raznovrstnost, razčlenjeno po vrsti intervencije |
| --- | --- |

R.28a

R.28a

Izboljšanje kmetijske biotske raznovrstnosti: delež zemljišč s prevzetimi obveznostmi, ki ugodno vplivajo na kmetijsko biotsko raznovrstnost, razčlenjeno po vrsti intervencije

| O.28 | Število drugih skupin za sodelovanje (razen EIP pod O.1) |
| --- | --- |

O.28

Število drugih skupin za sodelovanje (razen EIP pod O.1)

| R.29 | Ohranjanje krajinskih značilnosti: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za upravljanje krajinskih značilnosti, vključno z mejicami,
  drevesi in polnaravno vegetacijo |
| --- | --- |

R.29

Ohranjanje krajinskih značilnosti: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za upravljanje krajinskih značilnosti, vključno z mejicami,
  drevesi in polnaravno vegetacijo

drevesi in polnaravno vegetacijo

| R.29a | Ohranjanje čebeljih panjev: število upravičencev do podpore za čebelarstvo |
| --- | --- |

R.29a

R.29a

Ohranjanje čebeljih panjev: število upravičencev do podpore za čebelarstvo

| R.29b | Spodbujanje kmetovanja z visoko naravno vrednostjo: delež kmetijskih zemljišč z upravljavskimi prevzetimi obveznostmi za ustvarjanje visoke naravne vrednosti |
| --- | --- |

R.29b

R.29b

Spodbujanje kmetovanja z visoko naravno vrednostjo: delež kmetijskih zemljišč z upravljavskimi prevzetimi obveznostmi za ustvarjanje visoke naravne vrednosti

Privabljanje in podpora mladih kmetov in novih kmetov ter spodbujanje udeležbe žensk v kmetijskem sektorju, zlasti na najmanj poseljenih območjih ter območjih z naravnimi omejitvami; spodbujanje usposabljanja in pridobivanja izkušenj po vsej Uniji, trajnostnega razvoja podjetij in ustvarjanja delovnih mest na podeželskih območjih;

Privabljanje in podpora mladih kmetov in novih kmetov ter spodbujanje udeležbe žensk v kmetijskem sektorju, zlasti na najmanj poseljenih območjih ter območjih z naravnimi omejitvami; spodbujanje usposabljanja in pridobivanja izkušenj po vsej Uniji, trajnostnega razvoja podjetij in ustvarjanja delovnih mest na podeželskih območjih;

| I.21 | Privabljanje mladih kmetov,
  novih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij
  spreminjanje števila
  mladih kmetov in
  novih kmetov
  , vključno s porazdelitvijo po spolu, ter malih in srednjih podjetij na podeželskih območjih. |
| --- | --- |

I.21

Privabljanje mladih kmetov,
  novih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij
  spreminjanje števila
  mladih kmetov in
  novih kmetov
  , vključno s porazdelitvijo po spolu, ter malih in srednjih podjetij na podeželskih območjih.

novih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij

mladih kmetov in

, vključno s porazdelitvijo po spolu, ter malih in srednjih podjetij na podeželskih območjih.

| R.30 | Generacijska pomladitev: Število mladih
  in novih kmetov
  , ki vzpostavljajo kmetijsko gospodarstvo s podporo iz SKP
  , vključno z razčlenitvijo po spolu |
| --- | --- |

R.30

Generacijska pomladitev: Število mladih
  in novih kmetov
  , ki vzpostavljajo kmetijsko gospodarstvo s podporo iz SKP
  , vključno z razčlenitvijo po spolu

in novih kmetov

, vključno z razčlenitvijo po spolu

Izmenjava znanja in informiranje

| O.29 | Število kmetov, ki so sodelovali na usposabljanju ali bili deležni svetovanja |
| --- | --- |

O.29

Število kmetov, ki so sodelovali na usposabljanju ali bili deležni svetovanja

Spodbujanje
  socialne in ozemeljske kohezije
  na podeželskih območjih,
  tudi prek ustvarjanja delovnih mest, rasti, naložb in socialne vključenosti, boja proti revščini na podeželju in prek lokalnega razvoja, vključno z visokokakovostnimi lokalnimi storitvami za podeželske skupnosti, s posebnim poudarkom na območjih z naravnimi omejitvami; spodbujanje dostojnih življenjskih, delovnih in gospodarskih pogojev; diverzifikacija dejavnosti in dohodka,
  vključno
  s kmečkim turizmom,
  biogospodarstvom,
  krožnim gospodarstvom
  in trajnostnim gozdarstvom
  , ob spoštovanju enakosti med spoloma
  ;
  spodbujanje enakih možnosti na podeželskih območjih s posebnimi ukrepi za podpiranje in priznavanje dela žensk v kmetijstvu, rokodelstvu, turizmu ter lokalnih storitvah

socialne in ozemeljske kohezije

tudi prek ustvarjanja delovnih mest, rasti, naložb in socialne vključenosti, boja proti revščini na podeželju in prek lokalnega razvoja, vključno z visokokakovostnimi lokalnimi storitvami za podeželske skupnosti, s posebnim poudarkom na območjih z naravnimi omejitvami; spodbujanje dostojnih življenjskih, delovnih in gospodarskih pogojev; diverzifikacija dejavnosti in dohodka,

s kmečkim turizmom,

krožnim gospodarstvom

, ob spoštovanju enakosti med spoloma

spodbujanje enakih možnosti na podeželskih območjih s posebnimi ukrepi za podpiranje in priznavanje dela žensk v kmetijstvu, rokodelstvu, turizmu ter lokalnih storitvah

| I.22 | Prispevanje k ustvarjanju delovnih mest na podeželskih območjih: spreminjanje stopnje zaposlenosti na pretežno podeželskih območjih
  , vključno z razčlenitvijo po spolu |
| --- | --- |

I.22

Prispevanje k ustvarjanju delovnih mest na podeželskih območjih: spreminjanje stopnje zaposlenosti na pretežno podeželskih območjih
  , vključno z razčlenitvijo po spolu

, vključno z razčlenitvijo po spolu

| R.31 | Rast in delovna mesta na podeželskih območjih: nova delovna mesta pri projektih, ki prejemajo podporo
  , vključno z razčlenitvijo po spolu |
| --- | --- |

R.31

Rast in delovna mesta na podeželskih območjih: nova delovna mesta pri projektih, ki prejemajo podporo
  , vključno z razčlenitvijo po spolu

, vključno z razčlenitvijo po spolu

| O.30 | Število nekmetov, ki so sodelovali na usposabljanju ali bili deležni svetovanja |
| --- | --- |

O.30

Število nekmetov, ki so sodelovali na usposabljanju ali bili deležni svetovanja

| I.23 | Prispevanje k ustvarjanju delovnih mest na podeželskih območjih: spreminjanje BDP na prebivalca na pretežno podeželskih območjih |
| --- | --- |

I.23

Prispevanje k ustvarjanju delovnih mest na podeželskih območjih: spreminjanje BDP na prebivalca na pretežno podeželskih območjih

| R.32 | Razvoj podeželskega biogospodarstva: število podjetij na področju biogospodarstva, ki so se razvila s pomočjo podpore |
| --- | --- |

R.32

Razvoj podeželskega biogospodarstva: število podjetij na področju biogospodarstva, ki so se razvila s pomočjo podpore

Horizontalni kazalniki

Horizontalni kazalniki

| O.31 | Število hektarov, na katerih se izvajajo okoljske prakse (sintezni kazalnik o fizičnem območju, zajetem v pogojenost, ekoshema, kmetijsko-okoljsko-podnebni ukrep, gozdarski ukrepi, ekološko kmetovanje) |
| --- | --- |

O.31

Število hektarov, na katerih se izvajajo okoljske prakse (sintezni kazalnik o fizičnem območju, zajetem v pogojenost, ekoshema, kmetijsko-okoljsko-podnebni ukrep, gozdarski ukrepi, ekološko kmetovanje)

| 1.24 | Pravičnejša SKP: boljša porazdelitev podpore SKP |
| --- | --- |

1.24

Pravičnejša SKP: boljša porazdelitev podpore SKP

| R.33 | Digitalizacija podeželskega gospodarstva:
  delež podeželskega prebivalstva, zajet v digitalizaciji kmetijstva, ki prejema podporo, in delež podeželskih območij, zajet
  v strategiji za pametne vasi, ki prejema podporo |
| --- | --- |

R.33

Digitalizacija podeželskega gospodarstva:
  delež podeželskega prebivalstva, zajet v digitalizaciji kmetijstva, ki prejema podporo, in delež podeželskih območij, zajet
  v strategiji za pametne vasi, ki prejema podporo

delež podeželskega prebivalstva, zajet v digitalizaciji kmetijstva, ki prejema podporo, in delež podeželskih območij, zajet

| O.32 | Število hektarov, za katere velja pogojenost (razčlenjeno glede na dobre kmetijske in okoljske prakse) |
| --- | --- |

O.32

Število hektarov, za katere velja pogojenost (razčlenjeno glede na dobre kmetijske in okoljske prakse)

| I.25 | Spodbujanje podeželskega vključevanja: spreminjanje indeksa revščine na podeželskih območjih
  , vključno z razčlenitvijo po spolu |
| --- | --- |

I.25

Spodbujanje podeželskega vključevanja: spreminjanje indeksa revščine na podeželskih območjih
  , vključno z razčlenitvijo po spolu

, vključno z razčlenitvijo po spolu

| R. 34 | Povezovanje evropskega podeželja: delež podeželskega prebivalstva, ki ima koristi od boljšega dostopa do storitev in infrastrukture zaradi podpore iz SKP |
| --- | --- |

R. 34

Povezovanje evropskega podeželja: delež podeželskega prebivalstva, ki ima koristi od boljšega dostopa do storitev in infrastrukture zaradi podpore iz SKP

Sektorski programi

Sektorski programi

| O.33 | Število organizacij proizvajalcev, ki vzpostavijo operativni sklad/program |
| --- | --- |

O.33

Število organizacij proizvajalcev, ki vzpostavijo operativni sklad/program

| R.35 | Spodbujanje podeželskega vključevanja: število pripadnikov manjšin in/ali ranljivih skupin, ki imajo koristi od projektov socialnega vključevanja, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

R.35

Spodbujanje podeželskega vključevanja: število pripadnikov manjšin in/ali ranljivih skupin, ki imajo koristi od projektov socialnega vključevanja, ki prejemajo podporo

| O.34 | Število ukrepov za promocijo in informiranje ter spremljanje trga |
| --- | --- |

O.34

Število ukrepov za promocijo in informiranje ter spremljanje trga

Izboljšanje odziva kmetijstva EU na potrebe družbe po hrani in zdravju
  , vključno z varno, hranljivo, visokokakovostno in trajnostno hrano, ekološkim kmetijstvom, zavrženo hrano in okoljsko trajnostjo, odpornostjo na antimikrobike in izboljšanjem zdravja in
  dobrobiti živali
  , ter večja ozaveščenost državljanov o pomenu kmetijstva in podeželskih območij ob prispevanju k izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030.

, vključno z varno, hranljivo, visokokakovostno in trajnostno hrano, ekološkim kmetijstvom, zavrženo hrano in okoljsko trajnostjo, odpornostjo na antimikrobike in izboljšanjem zdravja in

, ter večja ozaveščenost državljanov o pomenu kmetijstva in podeželskih območij ob prispevanju k izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030.

| L26 | Omejevanje uporabe antibiotikov
  in ustrezna uporaba veterinarskih zdravil
  v kmetijstvu: prodaja/uporaba pri živalih za proizvodnjo živil |
| --- | --- |

L26

Omejevanje uporabe antibiotikov
  in ustrezna uporaba veterinarskih zdravil
  v kmetijstvu: prodaja/uporaba pri živalih za proizvodnjo živil

in ustrezna uporaba veterinarskih zdravil

| R.36 | Omejevanje uporabe antibiotikov: delež glav velike živine, ki jih zadevajo ukrepi, ki prejemajo podporo, da se omeji uporaba antibiotikov (preprečevanje/zmanjšanje) |
| --- | --- |

R.36

Omejevanje uporabe antibiotikov: delež glav velike živine, ki jih zadevajo ukrepi, ki prejemajo podporo, da se omeji uporaba antibiotikov (preprečevanje/zmanjšanje)

| O.35 | Število ukrepov za ohranitev/izboljšanje čebelarstva |
| --- | --- |

O.35

Število ukrepov za ohranitev/izboljšanje čebelarstva

| I.27 | Trajnostna
  in zmanjšana
  raba pesticidov: zmanjšanje tveganj
  , uporabe
  in vplivov rabe pesticidov** |
| --- | --- |

I.27

Trajnostna
  in zmanjšana
  raba pesticidov: zmanjšanje tveganj
  , uporabe
  in vplivov rabe pesticidov**

in zmanjšana

, uporabe

| R.37 | Trajnostna
  in zmanjšana
  raba pesticidov: delež kmetijskih zemljišč, ki jih zadevajo posebni ukrepi, ki prejemajo podporo in vodijo v trajnostno
  in zmanjšano
  rabo pesticidov, da se zmanjšajo tveganja in vplivi rabe pesticidov |
| --- | --- |

R.37

Trajnostna
  in zmanjšana
  raba pesticidov: delež kmetijskih zemljišč, ki jih zadevajo posebni ukrepi, ki prejemajo podporo in vodijo v trajnostno
  in zmanjšano
  rabo pesticidov, da se zmanjšajo tveganja in vplivi rabe pesticidov

in zmanjšana

in zmanjšano

| I.28 | Odziv na povpraševanje potrošnikov po kakovostni hrani: vrednost proizvodnje v okviru shem kakovosti EU (vključno z ekološkimi proizvodi) |
| --- | --- |

I.28

Odziv na povpraševanje potrošnikov po kakovostni hrani: vrednost proizvodnje v okviru shem kakovosti EU (vključno z ekološkimi proizvodi)

| R.38 | Izboljšanje dobrobiti živali: delež glav velike živine, ki jih zajema ukrep, ki prejema podporo, za izboljšanje dobrobiti živali |
| --- | --- |

R.38

Izboljšanje dobrobiti živali: delež glav velike živine, ki jih zajema ukrep, ki prejema podporo, za izboljšanje dobrobiti živali

| * | Večina kazalnikov učinka se že zbira prek drugih kanalov (Eurostat, Skupno raziskovalno središče, Evropska agencija za okolje itn.) in se uporablja v okviru druge zakonodaje EU ali ciljev trajnostnega razvoja. Podatki se ne zbirajo vedno na letni ravni in lahko pride do 2/3-letne zamude. |
| --- | --- |

*

Večina kazalnikov učinka se že zbira prek drugih kanalov (Eurostat, Skupno raziskovalno središče, Evropska agencija za okolje itn.) in se uporablja v okviru druge zakonodaje EU ali ciljev trajnostnega razvoja. Podatki se ne zbirajo vedno na letni ravni in lahko pride do 2/3-letne zamude.

| *a | Indeks opraševalcev se bo začel uporabljati, ko bo Komisija določila metodologijo |
| --- | --- |

*a

*a

Indeks opraševalcev se bo začel uporabljati, ko bo Komisija določila metodologijo

| ** | Direktiva o trajnostni rabi pesticidov |
| --- | --- |

**

Direktiva o trajnostni rabi pesticidov

| * | Približki za rezultate. Podatki, ki jih države članice vsako leto sporočijo za spremljanje napredka pri doseganju ciljev, ki so si jih zastavile v načrtih SKP. |
| --- | --- |

*

Približki za rezultate. Podatki, ki jih države članice vsako leto sporočijo za spremljanje napredka pri doseganju ciljev, ki so si jih zastavile v načrtih SKP.

| * | Letno sporočeni podatki za prijavljene odhodke. |
| --- | --- |

*

Letno sporočeni podatki za prijavljene odhodke.

| ** | Za podporo za operativne skupine v okviru evropskega inovacijskega partnerstva (EIP) se uporabljajo določbe o sodelovanju. |
| --- | --- |

**

Za podporo za operativne skupine v okviru evropskega inovacijskega partnerstva (EIP) se uporabljajo določbe o sodelovanju.

Sprememba 1141

Sprememba 1141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III

Priloga III

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

PRILOGA III

PRILOGA III

PRAVILA O POGOJENOSTI NA PODLAGI ČLENA 11

PRAVILA O POGOJENOSTI NA PODLAGI ČLENA 11

PZR: predpisana zahteva ravnanja

DKOP: standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje

| Območja | Glavna zadeva | Zahteve in standardi | Glavni cilj standarda |
| --- | --- | --- | --- |
| Podnebje in okolje | Podnebne spremembe
  (blažitev in prilagajanje nanje) | DKOP 1 | Ohranjanje trajnega travinja na podlagi deleža trajnega travinja v primerjavi s celotno površino kmetijskih zemljišč | Splošna zaščita pred preusmeritvijo v druge kmetijske uporabe za ohranitev zalog ogljika |
| DKOP 2 | Ustrezno
  varstvo mokrišč in šotišč | Varstvo z ogljikom bogate prsti |
| DKOP 3 | Prepoved sežiganja ornih strnišč, razen zaradi zdravstvenega varstva rastlin | Vzdrževanje ravni vsebnosti organskih snovi v prsti |
| Voda | PZR 1 | Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike:
  člena 11(3)(e) in 11(3)(h) glede obveznih zahtev za nadzorovanje razpršenih virov onesnaževanja s fosfati | |
| PZR 2 | Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaženjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1):
  člena 4 in 5 | |
| DKOP 4 | Vzpostavitev varovalnih pasov vzdolž vodnih tokov (2) | Varstvo rečnih tokov pred onesnaževanjem in odtekanjem |
| DKOP 5 | Uporaba orodja za trajnostnost kmetij za hranila

   (3) | Trajnostno upravljanje hranil |
| Tla
  (varstvo in kakovost) | DKOP 6 | Upravljanje obdelave za zmanjšanje tveganja degradacije tal, vključno z upoštevanjem naklona | Minimalno upravljanje zemljišč, ki odraža specifične pogoje za omejitev erozije na zemljiščih |
| DKOP 7 | Brez gole zemlje v najbolj občutljivih obdobjih | Varstvo tal pozimi |
| DKOP 8 | Kolobarjenje | Ohranjanje potenciala tal |
| Biotska raznovrstnost in krajina
  (varstvo in kakovost) | PZR 3 | Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7):
  člen 3(1), člen 3(2)(b), člen 4(1), (2) in (4) | |
| PZR 4 | Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7):
  člen 6(1) in (2) | |
| DKOP 9 | — | Minimalni delež
  kmetijske površine, namenjen za neproizvodne značilnosti ali območja |

Območja

Območja

Glavna zadeva

Glavna zadeva

Zahteve in standardi

Zahteve in standardi

Glavni cilj standarda

Glavni cilj standarda

Podnebje in okolje

Podnebne spremembe

(blažitev in prilagajanje nanje)

DKOP 1

Ohranjanje trajnega travinja na podlagi deleža trajnega travinja v primerjavi s celotno površino kmetijskih zemljišč

Splošna zaščita pred preusmeritvijo v druge kmetijske uporabe za ohranitev zalog ogljika

Splošna zaščita pred preusmeritvijo v druge kmetijske uporabe za ohranitev zalog ogljika

DKOP 2

Ustrezno
  varstvo mokrišč in šotišč

Ustrezno

Varstvo z ogljikom bogate prsti

Varstvo z ogljikom bogate prsti

DKOP 3

Prepoved sežiganja ornih strnišč, razen zaradi zdravstvenega varstva rastlin

Vzdrževanje ravni vsebnosti organskih snovi v prsti

Vzdrževanje ravni vsebnosti organskih snovi v prsti

Voda

PZR 1

Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike:

člena 11(3)(e) in 11(3)(h) glede obveznih zahtev za nadzorovanje razpršenih virov onesnaževanja s fosfati

PZR 2

Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaženjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1):

člena 4 in 5

DKOP 4

Vzpostavitev varovalnih pasov vzdolž vodnih tokov (2)

2

Varstvo rečnih tokov pred onesnaževanjem in odtekanjem

Varstvo rečnih tokov pred onesnaževanjem in odtekanjem

DKOP 5

DKOP 5

Uporaba orodja za trajnostnost kmetij za hranila

   (3)

Uporaba orodja za trajnostnost kmetij za hranila

3

Trajnostno upravljanje hranil

Trajnostno upravljanje hranil

Tla

(varstvo in kakovost)

DKOP 6

Upravljanje obdelave za zmanjšanje tveganja degradacije tal, vključno z upoštevanjem naklona

Minimalno upravljanje zemljišč, ki odraža specifične pogoje za omejitev erozije na zemljiščih

Minimalno upravljanje zemljišč, ki odraža specifične pogoje za omejitev erozije na zemljiščih

DKOP 7

Brez gole zemlje v najbolj občutljivih obdobjih

Varstvo tal pozimi

Varstvo tal pozimi

DKOP 8

Kolobarjenje

Ohranjanje potenciala tal

Ohranjanje potenciala tal

Biotska raznovrstnost in krajina

(varstvo in kakovost)

PZR 3

Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7):

člen 3(1), člen 3(2)(b), člen 4(1), (2) in (4)

PZR 4

Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7):

člen 6(1) in (2)

DKOP 9

—

Minimalni delež
  kmetijske površine, namenjen za neproizvodne značilnosti ali območja

kmetijske površine, namenjen za neproizvodne značilnosti ali območja

| — | Ohranjanje krajinskih značilnosti |
| --- | --- |

—

Ohranjanje krajinskih značilnosti

| — | Prepoved rezanja žive meje in sekanja dreves v času razmnoževanja in vzreje mladičev pri pticah |
| --- | --- |

—

Prepoved rezanja žive meje in sekanja dreves v času razmnoževanja in vzreje mladičev pri pticah

| — | Možni tudi ukrepi za preprečevanje vnašanja invazivnih rastlinskih vrst |
| --- | --- |

—

Možni tudi ukrepi za preprečevanje vnašanja invazivnih rastlinskih vrst

Ohranjanje neproizvodnih značilnosti in območij zaradi izboljšanja biotske raznovrstnosti na kmetijah

Ohranjanje neproizvodnih značilnosti in območij zaradi izboljšanja biotske raznovrstnosti na kmetijah

DKOP 10

Prepoved preusmeritve ali oranja
  trajnega travinja na območjih Natura 2000

Prepoved preusmeritve ali oranja

Varstvo habitatov in vrst

Varstvo habitatov in vrst

Javno zdravje, zdravje živali in rastlin

Varnost hrane

PZR 5

Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1):

člena 14 in 15, člen 17(1) (4) ter členi 18, 19 in 20

4

PZR 6

Direktiva Sveta 96/22/ES z dne 29. aprila 1996 o prepovedi uporabe v živinoreji določenih snovi, ki imajo hormonalno ali tirostatično delovanje, in beta-agonistov ter o razveljavitvi direktiv 81/602/EGS, 88/146/EGS in 88/299/EGS (UL L 125, 23.5.1996, str. 3):

člen 3(a), (b), (d) in (e) ter členi 4, 5 in 7

Identifikacija in registracija živali

PZR 7

Direktiva Sveta 2008/71/ES z dne 15. julija 2008 o identifikaciji in registraciji prašičev (UL L 213, 8.8.2008, str. 31):

člen 3(4)
  in (5)

in (5)

PZR 8

Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (UL L 204, 11.8.2000, str. 1):

člen
  a 4 in
  7

a 4 in

PZR 9

Uredba Sveta (ES) št. 21/2004 z dne 17. decembra 2003 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koz ter o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in direktiv 92/102/EGS in 64/432/EGS (UL L 5, 9.1.2004, str. 8):

členi 3,
  4
  in 5

4

Bolezni živali

PZR 10

Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (UL L 147, 31.5.2001, str. 1):

členi 7, 11, 12, 13 in 15

PZR 11

Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali (UL L 84, 31.3.2016, str. 1):

člen 18(1), omejeno na slinavko in parkljevko, vezikularno bolezen prašičev in bolezen modrikastega jezika

Fitofarmacevtska sredstva

PZR 12

Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1):

prvi in drugi stavek člena 55

PZR 13

Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71):

člen 5(2) in člen 8(1) do (5);

člen 12 glede omejitev rabe pesticidov na zaščitenih območjih, opredeljenih na podlagi okvirne direktive o vodah in zakonodaje v zvezi z omrežjem Natura 2000;

člen 13(1) in (3) o ravnanju s pesticidi, njihovem skladiščenju in odstranitvi ostankov

Dobrobit živali

Dobrobit živali

PZR 14

Direktiva Sveta 2008/119/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (UL L 10, 15.1.2009, str. 7):

člena 3 in 4

PZR 15

Direktiva Sveta 2008/120/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (UL L 47, 18.2.2009, str. 5):

člena 3 in 4

PZR 16

Direktiva Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (UL L 221, 8.8.1998, str. 23):

člen 4

Sprememba

Sprememba

PRILOGA III

PRILOGA III

PRAVILA O POGOJENOSTI NA PODLAGI ČLENA 11

PRAVILA O POGOJENOSTI NA PODLAGI ČLENA 11

PZR: predpisana zahteva ravnanja

DKOP: standardi za dobre kmetijske in okoljske pogoje

| Območja | Glavna zadeva | Zahteve in standardi | Glavni cilj standarda |
| --- | --- | --- | --- |
| Podnebje in okolje | Podnebne spremembe
  (blažitev in prilagajanje nanje) | DKOP 1 | Ohranjanje trajnega travinja
  na regionalni ali nacionalni ravni
  na podlagi deleža trajnega travinja v primerjavi s celotno površino kmetijskih zemljišč
  v primerjavi z referenčnim letom 2018.




  Največji koeficient variacije 5 % v primerjavi z referenčnim letom

   (5)

  . | Splošna zaščita pred preusmeritvijo v druge kmetijske uporabe za ohranitev zalog ogljika |
| DKOP 2 | Učinkovito
  varstvo mokrišč in
  ustrezno vzdrževanje
  šotišč | Varstvo z ogljikom bogate prsti |
| DKOP 3 | Prepoved sežiganja ornih strnišč, razen zaradi zdravstvenega varstva rastlin | Vzdrževanje ravni vsebnosti organskih snovi v prsti |
| Voda | PZR 1 | Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike:
  člena 11(3)(e) in 11(3)(h) glede obveznih zahtev za nadzorovanje razpršenih virov onesnaževanja s fosfati | |
| PZR 2 | Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaženjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1):
  člena 4 in 5 | |
| DKOP 4 | Vzpostavitev varovalnih pasov vzdolž vodnih tokov
  v širini najmanj 3m brez uporabe pesticidov in gnojil

   (6) | Varstvo rečnih tokov,

  zalog vode in ekosistemov

  pred onesnaževanjem in odtekanjem |
| Tla
  (varstvo in kakovost) | DKOP 6 | Ustrezno upravljanje
  obdelave za zmanjšanje tveganja degradacije
  in izgube
  tal, vključno z upoštevanjem naklona | Minimalno upravljanje zemljišč, ki odraža specifične pogoje za omejitev erozije na zemljiščih |
| DKOP 7 | Brez gole zemlje v najbolj občutljivih obdobjih
  , razen kadar se obdeluje | Fizično varstvo tal pred erozijo, ohranjanje živih organizmov v tleh |
| DKOP 8 | Kolobarjenje
  na ornih zemljiščih, vključno s stročnicami, razen poljščin, ki rastejo pod vodo | Ohranjanje potenciala tal |
| Biotska raznovrstnost in krajina
  (varstvo in kakovost) | PZR 3 | Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7):
  člen 3(1), člen 3(2)(b), člen 4(1), (2) in (4) | |
| PZR 4 | Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7):
  člen 6(1) in (2) | |
| DKOP 9 | — | Minimalni delež
  5 % neproizvodnih značilnosti in površin na ornih zemljiščih, na katerih se ne uporabljajo pesticidi in gnojila

   (7) |

Območja

Območja

Glavna zadeva

Glavna zadeva

Zahteve in standardi

Zahteve in standardi

Glavni cilj standarda

Glavni cilj standarda

Podnebje in okolje

Podnebne spremembe

(blažitev in prilagajanje nanje)

DKOP 1

Ohranjanje trajnega travinja
  na regionalni ali nacionalni ravni
  na podlagi deleža trajnega travinja v primerjavi s celotno površino kmetijskih zemljišč
  v primerjavi z referenčnim letom 2018.

na regionalni ali nacionalni ravni

v primerjavi z referenčnim letom 2018.

Največji koeficient variacije 5 % v primerjavi z referenčnim letom

   (5)

  .

Največji koeficient variacije 5 % v primerjavi z referenčnim letom

5

.

Splošna zaščita pred preusmeritvijo v druge kmetijske uporabe za ohranitev zalog ogljika

Splošna zaščita pred preusmeritvijo v druge kmetijske uporabe za ohranitev zalog ogljika

DKOP 2

Učinkovito
  varstvo mokrišč in
  ustrezno vzdrževanje
  šotišč

Učinkovito

ustrezno vzdrževanje

Varstvo z ogljikom bogate prsti

Varstvo z ogljikom bogate prsti

DKOP 3

Prepoved sežiganja ornih strnišč, razen zaradi zdravstvenega varstva rastlin

Vzdrževanje ravni vsebnosti organskih snovi v prsti

Vzdrževanje ravni vsebnosti organskih snovi v prsti

Voda

PZR 1

Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike:

člena 11(3)(e) in 11(3)(h) glede obveznih zahtev za nadzorovanje razpršenih virov onesnaževanja s fosfati

PZR 2

Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaženjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1):

člena 4 in 5

DKOP 4

Vzpostavitev varovalnih pasov vzdolž vodnih tokov
  v širini najmanj 3m brez uporabe pesticidov in gnojil

   (6)

v širini najmanj 3m brez uporabe pesticidov in gnojil

6

Varstvo rečnih tokov,

  zalog vode in ekosistemov

  pred onesnaževanjem in odtekanjem

Varstvo rečnih tokov,

zalog vode in ekosistemov

pred onesnaževanjem in odtekanjem

Tla

(varstvo in kakovost)

DKOP 6

Ustrezno upravljanje
  obdelave za zmanjšanje tveganja degradacije
  in izgube
  tal, vključno z upoštevanjem naklona

Ustrezno upravljanje

in izgube

Minimalno upravljanje zemljišč, ki odraža specifične pogoje za omejitev erozije na zemljiščih

Minimalno upravljanje zemljišč, ki odraža specifične pogoje za omejitev erozije na zemljiščih

DKOP 7

Brez gole zemlje v najbolj občutljivih obdobjih
  , razen kadar se obdeluje

, razen kadar se obdeluje

Fizično varstvo tal pred erozijo, ohranjanje živih organizmov v tleh

Fizično varstvo tal pred erozijo, ohranjanje živih organizmov v tleh

DKOP 8

Kolobarjenje
  na ornih zemljiščih, vključno s stročnicami, razen poljščin, ki rastejo pod vodo

na ornih zemljiščih, vključno s stročnicami, razen poljščin, ki rastejo pod vodo

Ohranjanje potenciala tal

Ohranjanje potenciala tal

Biotska raznovrstnost in krajina

(varstvo in kakovost)

PZR 3

Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7):

člen 3(1), člen 3(2)(b), člen 4(1), (2) in (4)

PZR 4

Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7):

člen 6(1) in (2)

DKOP 9

—

Minimalni delež
  5 % neproizvodnih značilnosti in površin na ornih zemljiščih, na katerih se ne uporabljajo pesticidi in gnojila

   (7)

5 % neproizvodnih značilnosti in površin na ornih zemljiščih, na katerih se ne uporabljajo pesticidi in gnojila

7

| — | Ohranjanje krajinskih značilnosti |
| --- | --- |

—

Ohranjanje krajinskih značilnosti

| — | Prepoved rezanja žive meje in sekanja dreves v času razmnoževanja in vzreje mladičev pri pticah |
| --- | --- |

—

Prepoved rezanja žive meje in sekanja dreves v času razmnoževanja in vzreje mladičev pri pticah

| — | Možni tudi ukrepi za preprečevanje vnašanja invazivnih rastlinskih vrst |
| --- | --- |

—

Možni tudi ukrepi za preprečevanje vnašanja invazivnih rastlinskih vrst

Ohranjanje neproizvodnih značilnosti in območij zaradi izboljšanja biotske raznovrstnosti na kmetijah

Ohranjanje neproizvodnih značilnosti in območij zaradi izboljšanja biotske raznovrstnosti na kmetijah

DKOP 10

Ustrezno varstvo
  trajnega travinja na območjih Natura 2000
  glede na posebni načrt upravljanja območij.

Ustrezno varstvo

glede na posebni načrt upravljanja območij.

Varstvo habitatov in vrst,

  ponor ogljika

Varstvo habitatov in vrst,

ponor ogljika

Javno zdravje, zdravje živali in rastlin

Varnost hrane

PZR 5

Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1):

člena 14 in 15, člen 17(1) (8) ter členi 18, 19 in 20

8

PZR 6

Direktiva Sveta 96/22/ES z dne 29. aprila 1996 o prepovedi uporabe v živinoreji določenih snovi, ki imajo hormonalno ali tirostatično delovanje, in beta-agonistov ter o razveljavitvi direktiv 81/602/EGS, 88/146/EGS in 88/299/EGS (UL L 125, 23.5.1996, str. 3):

člen 3(a), (b), (d) in (e) ter členi 4, 5 in 7

Identifikacija in registracija živali

PZR 7

Direktiva Sveta 2008/71/ES z dne 15. julija 2008 o identifikaciji in registraciji prašičev (UL L 213, 8.8.2008, str. 31):

člen 3

PZR 8

Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (UL L 204, 11.8.2000, str. 1):

člen 7

PZR 9

Uredba Sveta (ES) št. 21/2004 z dne 17. decembra 2003 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koz ter o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in direktiv 92/102/EGS in 64/432/EGS (UL L 5, 9.1.2004, str. 8):

člena 3 in 5

Bolezni živali

PZR 10

Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (UL L 147, 31.5.2001, str. 1):

členi 7, 11, 12, 13 in 15

PZR 11

Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali (UL L 84, 31.3.2016, str. 1):

člen 18(1), omejeno na slinavko in parkljevko, vezikularno bolezen prašičev in bolezen modrikastega jezika

Fitofarmacevtska sredstva

PZR 12

Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1):

prvi in drugi stavek člena 55

PZR 13

Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71):

člen 5(2) in člen 8(1) do (5);

člen 12 glede omejitev rabe pesticidov na zaščitenih območjih, opredeljenih na podlagi okvirne direktive o vodah in zakonodaje v zvezi z omrežjem Natura 2000;

člen 13(1) in (3) o ravnanju s pesticidi, njihovem skladiščenju in odstranitvi ostankov

Dobrobit živali

Dobrobit živali

PZR 14

Direktiva Sveta 2008/119/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito telet (UL L 10, 15.1.2009, str. 7):

člena 3 in 4

PZR 15

Direktiva Sveta 2008/120/ES z dne 18. decembra 2008 o določitvi minimalnih pogojev za zaščito prašičev (UL L 47, 18.2.2009, str. 5):

člena 3 in 4

PZR 16

Direktiva Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (UL L 221, 8.8.1998, str. 23):

Člen 4

Sprememba 718

Sprememba 718

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IV – preglednica

Priloga IV – preglednica

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

DODELITVE DRŽAV ČLANIC ZA NEPOSREDNA PLAČILA IZ PRVEGA PODODSTAVKA ČLENA 81(1)

| (tekoče cene v EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 in naslednja leta |
| Belgija | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 |
| Bolgarija | 776 281 570 | 784 748 620 | 793 215 670 | 801 682 719 | 810 149 769 | 818 616 819 | 818 616 819 |
| Češka | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 |
| Danska | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 |
| Nemčija | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 |
| Estonija | 167 721 513 | 172 667 776 | 177 614 039 | 182 560 302 | 187 506 565 | 192 452 828 | 192 452 828 |
| Irska | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 |
| Grčija | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 |
| Španija | 4 768 736 743 | 4 775 898 870 | 4 783 060 997 | 4 790 223 124 | 4 797 385 252 | 4 804 547 379 | 4 804 547 379 |
| Francija | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 |
| Hrvaška | 344 340 000 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 |
| Italija | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 |
| Ciper | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 |
| Latvija | 299 633 591 | 308 294 625 | 316 955 660 | 325 616 694 | 334 277 729 | 342 938 763 | 342 938 763 |
| Litva | 510 820 241 | 524 732 238 | 538 644 234 | 552 556 230 | 566 468 227 | 580 380 223 | 580 380 223 |
| Luksemburg | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 |
| Madžarska | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 |
| Malta | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 |
| Nizozemska | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 |
| Avstrija | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 |
| Poljska | 2 972 977 807 | 3 003 574 280 | 3 034 170 753 | 3 064 767 227 | 3 095 363 700 | 3 125 960 174 | 3 125 960 174 |
| Portugalska | 584 824 383 | 593 442 972 | 602 061 562 | 610 680 152 | 619 298 742 | 627 917 332 | 627 917 332 |
| Romunija | 1 856 172 601 | 1 883 211 603 | 1 910 250 604 | 1 937 289 605 | 1 964 328 606 | 1 991 367 607 | 1 991 367 607 |
| Slovenija | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 |
| Slovaška | 383 806 378 | 388 574 951 | 393 343 524 | 398 112 097 | 402 880 670 | 407 649 243 | 407 649 243 |
| Finska | 505 999 667 | 507 783 955 | 509 568 242 | 511 352 530 | 513 136 817 | 514 921 104 | 514 921 104 |
| Švedska | 672 760 909 | 672 984 762 | 673 208 615 | 673 432 468 | 673 656 321 | 673 880 175 | 673 880 175 |

(tekoče cene v EUR)

Koledarsko leto

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 in naslednja leta

Belgija

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

Bolgarija

776 281 570

776 281 570

784 748 620

784 748 620

793 215 670

793 215 670

801 682 719

801 682 719

810 149 769

810 149 769

818 616 819

818 616 819

818 616 819

818 616 819

Češka

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

Danska

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

Nemčija

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

Estonija

167 721 513

167 721 513

172 667 776

172 667 776

177 614 039

177 614 039

182 560 302

182 560 302

187 506 565

187 506 565

192 452 828

192 452 828

192 452 828

192 452 828

Irska

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

Grčija

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

Španija

4 768 736 743

4 768 736 743

4 775 898 870

4 775 898 870

4 783 060 997

4 783 060 997

4 790 223 124

4 790 223 124

4 797 385 252

4 797 385 252

4 804 547 379

4 804 547 379

4 804 547 379

4 804 547 379

Francija

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

Hrvaška

344 340 000

344 340 000

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

Italija

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

Ciper

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

Latvija

299 633 591

299 633 591

308 294 625

308 294 625

316 955 660

316 955 660

325 616 694

325 616 694

334 277 729

334 277 729

342 938 763

342 938 763

342 938 763

342 938 763

Litva

510 820 241

510 820 241

524 732 238

524 732 238

538 644 234

538 644 234

552 556 230

552 556 230

566 468 227

566 468 227

580 380 223

580 380 223

580 380 223

580 380 223

Luksemburg

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

Madžarska

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

Malta

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

Nizozemska

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

Avstrija

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

Poljska

2 972 977 807

2 972 977 807

3 003 574 280

3 003 574 280

3 034 170 753

3 034 170 753

3 064 767 227

3 064 767 227

3 095 363 700

3 095 363 700

3 125 960 174

3 125 960 174

3 125 960 174

3 125 960 174

Portugalska

584 824 383

584 824 383

593 442 972

593 442 972

602 061 562

602 061 562

610 680 152

610 680 152

619 298 742

619 298 742

627 917 332

627 917 332

627 917 332

627 917 332

Romunija

1 856 172 601

1 856 172 601

1 883 211 603

1 883 211 603

1 910 250 604

1 910 250 604

1 937 289 605

1 937 289 605

1 964 328 606

1 964 328 606

1 991 367 607

1 991 367 607

1 991 367 607

1 991 367 607

Slovenija

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

Slovaška

383 806 378

383 806 378

388 574 951

388 574 951

393 343 524

393 343 524

398 112 097

398 112 097

402 880 670

402 880 670

407 649 243

407 649 243

407 649 243

407 649 243

Finska

505 999 667

505 999 667

507 783 955

507 783 955

509 568 242

509 568 242

511 352 530

511 352 530

513 136 817

513 136 817

514 921 104

514 921 104

514 921 104

514 921 104

Švedska

672 760 909

672 760 909

672 984 762

672 984 762

673 208 615

673 208 615

673 432 468

673 432 468

673 656 321

673 656 321

673 880 175

673 880 175

673 880 175

673 880 175

Sprememba

Sprememba

DODELITVE DRŽAV ČLANIC ZA NEPOSREDNA PLAČILA IZ PRVEGA PODODSTAVKA ČLENA 81(1)

| (tekoče cene v EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 in naslednja leta |
| Belgija | X | X | X | X | X | X | X |
| Bolgarija | X | X | X | X | X | X | X |
| Češka | X | X | X | X | X | X | X |
| Danska | X | X | X | X | X | X | X |
| Nemčija | X | X | X | X | X | X | X |
| Estonija | X | X | X | X | X | X | X |
| Irska | X | X | X | X | X | X | X |
| Grčija | X | X | X | X | X | X | X |
| Španija | X | X | X | X | X | X | X |
| Francija | X | X | X | X | X | X | X |
| Hrvaška | X | X | X | X | X | X | X |
| Italija | X | X | X | X | X | X | X |
| Ciper | X | X | X | X | X | X | X |
| Latvija | X | X | X | X | X | X | X |
| Litva | X | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburg | X | X | X | X | X | X | X |
| Madžarska | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X |
| Nizozemska | X | X | X | X | X | X | X |
| Avstrija | X | X | X | X | X | X | X |
| Poljska | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugalska | X | X | X | X | X | X | X |
| Romunija | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenija | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovaška | X | X | X | X | X | X | X |
| Finska | X | X | X | X | X | X | X |
| Švedska | X | X | X | X | X | X | X |
| | |

(tekoče cene v EUR)

Koledarsko leto

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 in naslednja leta

Belgija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bolgarija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Češka

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nemčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estonija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Španija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Francija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hrvaška

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ciper

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Latvija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litva

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luksemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Madžarska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nizozemska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Avstrija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Poljska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugalska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Romunija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovaška

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Švedska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sprememba 719

Sprememba 719

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga V – preglednica

Priloga V – preglednica

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

LETNE DODELITVE DRŽAV ČLANIC ZA VRSTE INTERVENCIJ V VINSKEM SEKTORJU IZ ČLENA 82(1)

| EUR (tekoče cene) |
| --- |
| Bolgarija | 25 721 000 |
| Češka | 4 954 000 |
| Nemčija | 37 381 000 |
| Grčija | 23 030 000 |
| Španija | 202 147 000 |
| Francija | 269 628 000 |
| Hrvaška | 10 410 000 |
| Italija | 323 883 000 |
| Ciper | 4 465 000 |
| Litva | 43 000 |
| Madžarska | 27 970 000 |
| Avstrija | 13 155 000 |
| Portugalska | 62 670 000 |
| Romunija | 45 844 000 |
| Slovenija | 4 849 000 |
| Slovaška | 4 887 000 |

EUR (tekoče cene)

Bolgarija

25 721 000

25 721 000

Češka

4 954 000

4 954 000

Nemčija

37 381 000

37 381 000

Grčija

23 030 000

23 030 000

Španija

202 147 000

202 147 000

Francija

269 628 000

269 628 000

Hrvaška

10 410 000

10 410 000

Italija

323 883 000

323 883 000

Ciper

4 465 000

4 465 000

Litva

43 000

43 000

Madžarska

27 970 000

27 970 000

Avstrija

13 155 000

13 155 000

Portugalska

62 670 000

62 670 000

Romunija

45 844 000

45 844 000

Slovenija

4 849 000

4 849 000

Slovaška

4 887 000

4 887 000

Sprememba

Sprememba

LETNE DODELITVE DRŽAV ČLANIC ZA VRSTE INTERVENCIJ V VINSKEM SEKTORJU IZ ČLENA 82(1)

| EUR (tekoče cene) |
| --- |
| Bolgarija | X |
| Češka | X |
| Nemčija | X |
| Grčija | X |
| Španija | X |
| Francija | X |
| Hrvaška | X |
| Italija | X |
| Ciper | X |
| Litva | X |
| Madžarska | X |
| Avstrija | X |
| Portugalska | X |
| Romunija | X |
| Slovenija | X |
| Slovaška | X |

EUR (tekoče cene)

Bolgarija

X

X

Češka

X

X

Nemčija

X

X

Grčija

X

X

Španija

X

X

Francija

X

X

Hrvaška

X

X

Italija

X

X

Ciper

X

X

Litva

X

X

Madžarska

X

X

Avstrija

X

X

Portugalska

X

X

Romunija

X

X

Slovenija

X

X

Slovaška

X

X

Sprememba 720

Sprememba 720

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VI – preglednica

Priloga VI – preglednica

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

DODELITVE DRŽAV ČLANIC ZA BOMBAŽ IZ DRUGEGA PODODSTAVKA ČLENA 81(1)

| (tekoče cene v EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 in naslednja leta |
| Bolgarija | 2 509 615 | 2 509 615 | 2 509 615 | 2 509 615 | 2 509 615 | 2 509 615 | 2 509 615 |
| Grčija | 180 532 000 | 180 532 000 | 180 532 000 | 180 532 000 | 180 532 000 | 180 532 000 | 180 532 000 |
| Španija | 58 565 040 | 58 565 040 | 58 565 040 | 58 565 040 | 58 565 040 | 58 565 040 | 58 565 040 |
| Portugalska | 174 239 | 174 239 | 174 239 | 174 239 | 174 239 | 174 239 | 174 239 |

(tekoče cene v EUR)

Koledarsko leto

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 in naslednja leta

Bolgarija

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

Grčija

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

Španija

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

Portugalska

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

Sprememba

Sprememba

DODELITVE DRŽAV ČLANIC ZA BOMBAŽ IZ DRUGEGA PODODSTAVKA ČLENA 81(1)

| (tekoče cene v EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 in naslednja leta |
| Bolgarija | X | X | X | X | X | X | X |
| Grčija | X | X | X | X | X | X | X |
| Španija | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugalska | X | X | X | X | X | X | X |

(tekoče cene v EUR)

Koledarsko leto

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 in naslednja leta

Bolgarija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Španija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugalska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sprememba 721

Sprememba 721

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga VII – preglednica

Priloga VII – preglednica

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

DODELITVE DRŽAV ČLANIC ZA NEPOSREDNA PLAČILA BREZ BOMBAŽA IN PRED PRENOSOM ZGORNJE MEJE IZ PRVEGA PODODSTAVKA ČLENA 81(1)

DODELITVE DRŽAV ČLANIC ZA NEPOSREDNA PLAČILA BREZ BOMBAŽA IN PRED PRENOSOM ZGORNJE MEJE IZ PRVEGA PODODSTAVKA ČLENA 81(1)

| (tekoče cene v EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 in naslednja leta |
| Belgija | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 |
| Bolgarija | 773 771 955 | 782 239 005 | 790 706 055 | 799 173 104 | 807 640 154 | 816 107 204 | 816 107 204 |
| Češka | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 |
| Danska | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 |
| Nemčija | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 |
| Estonija | 167 721 513 | 172 667 776 | 177 614 039 | 182 560 302 | 187 506 565 | 192 452 828 | 192 452 828 |
| Irska | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 |
| Grčija | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 |
| Španija | 4 710 171 703 | 4 717 333 830 | 4 724 495 957 | 4 731 658 084 | 4 738 820 212 | 4 745 982 339 | 4 745 982 339 |
| Francija | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 |
| Hrvaška | 344 340 000 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 |
| Italija | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 |
| Ciper | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 |
| Latvija | 299 633 591 | 308 294 625 | 316 955 660 | 325 616 694 | 334 277 729 | 342 938 763 | 342 938 763 |
| Litva | 510 820 241 | 524 732 238 | 538 644 234 | 552 556 230 | 566 468 227 | 580 380 223 | 580 380 223 |
| Luksemburg | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 |
| Madžarska | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 |
| Malta | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 |
| Nizozemska | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 |
| Avstrija | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 |
| Poljska | 2 972 977 807 | 3 003 574 280 | 3 034 170 753 | 3 064 767 227 | 3 095 363 700 | 3 125 960 174 | 3 125 960 174 |
| Portugalska | 584 650 144 | 593 268 733 | 601 887 323 | 610 505 913 | 619 124 503 | 627 743 093 | 627 743 093 |
| Romunija | 1 856 172 601 | 1 883 211 603 | 1 910 250 604 | 1 937 289 605 | 1 964 328 606 | 1 991 367 607 | 1 991 367 607 |
| Slovenija | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 |
| Slovaška | 383 806 378 | 388 574 951 | 393 343 524 | 398 112 097 | 402 880 670 | 407 649 243 | 407 649 243 |
| Finska | 505 999 667 | 507 783 955 | 509 568 242 | 511 352 530 | 513 136 817 | 514 921 104 | 514 921 104 |
| Švedska | 672 760 909 | 672 984 762 | 673 208 615 | 673 432 468 | 673 656 321 | 673 880 175 | 673 880 175 |

(tekoče cene v EUR)

Koledarsko leto

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 in naslednja leta

Belgija

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

Bolgarija

773 771 955

773 771 955

782 239 005

782 239 005

790 706 055

790 706 055

799 173 104

799 173 104

807 640 154

807 640 154

816 107 204

816 107 204

816 107 204

816 107 204

Češka

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

Danska

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

Nemčija

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

Estonija

167 721 513

167 721 513

172 667 776

172 667 776

177 614 039

177 614 039

182 560 302

182 560 302

187 506 565

187 506 565

192 452 828

192 452 828

192 452 828

192 452 828

Irska

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

Grčija

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

Španija

4 710 171 703

4 710 171 703

4 717 333 830

4 717 333 830

4 724 495 957

4 724 495 957

4 731 658 084

4 731 658 084

4 738 820 212

4 738 820 212

4 745 982 339

4 745 982 339

4 745 982 339

4 745 982 339

Francija

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

Hrvaška

344 340 000

344 340 000

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

Italija

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

Ciper

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

Latvija

299 633 591

299 633 591

308 294 625

308 294 625

316 955 660

316 955 660

325 616 694

325 616 694

334 277 729

334 277 729

342 938 763

342 938 763

342 938 763

342 938 763

Litva

510 820 241

510 820 241

524 732 238

524 732 238

538 644 234

538 644 234

552 556 230

552 556 230

566 468 227

566 468 227

580 380 223

580 380 223

580 380 223

580 380 223

Luksemburg

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

Madžarska

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

Malta

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

Nizozemska

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

Avstrija

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

Poljska

2 972 977 807

2 972 977 807

3 003 574 280

3 003 574 280

3 034 170 753

3 034 170 753

3 064 767 227

3 064 767 227

3 095 363 700

3 095 363 700

3 125 960 174

3 125 960 174

3 125 960 174

3 125 960 174

Portugalska

584 650 144

584 650 144

593 268 733

593 268 733

601 887 323

601 887 323

610 505 913

610 505 913

619 124 503

619 124 503

627 743 093

627 743 093

627 743 093

627 743 093

Romunija

1 856 172 601

1 856 172 601

1 883 211 603

1 883 211 603

1 910 250 604

1 910 250 604

1 937 289 605

1 937 289 605

1 964 328 606

1 964 328 606

1 991 367 607

1 991 367 607

1 991 367 607

1 991 367 607

Slovenija

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

Slovaška

383 806 378

383 806 378

388 574 951

388 574 951

393 343 524

393 343 524

398 112 097

398 112 097

402 880 670

402 880 670

407 649 243

407 649 243

407 649 243

407 649 243

Finska

505 999 667

505 999 667

507 783 955

507 783 955

509 568 242

509 568 242

511 352 530

511 352 530

513 136 817

513 136 817

514 921 104

514 921 104

514 921 104

514 921 104

Švedska

672 760 909

672 760 909

672 984 762

672 984 762

673 208 615

673 208 615

673 432 468

673 432 468

673 656 321

673 656 321

673 880 175

673 880 175

673 880 175

673 880 175

Sprememba

Sprememba

DODELITVE DRŽAV ČLANIC ZA NEPOSREDNA PLAČILA BREZ BOMBAŽA IN PRED PRENOSOM ZGORNJE MEJE IZ PRVEGA PODODSTAVKA ČLENA 81(1)

DODELITVE DRŽAV ČLANIC ZA NEPOSREDNA PLAČILA BREZ BOMBAŽA IN PRED PRENOSOM ZGORNJE MEJE IZ PRVEGA PODODSTAVKA ČLENA 81(1)

| (tekoče cene v EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 in naslednja leta |
| Belgija | X | X | X | X | X | X | X |
| Bolgarija | X | X | X | X | X | X | X |
| Češka | X | X | X | X | X | X | X |
| Danska | X | X | X | X | X | X | X |
| Nemčija | X | X | X | X | X | X | X |
| Estonija | X | X | X | X | X | X | X |
| Irska | X | X | X | X | X | X | X |
| Grčija | X | X | X | X | X | X | X |
| Španija | X | X | X | X | X | X | X |
| Francija | X | X | X | X | X | X | X |
| Hrvaška | X | X | X | X | X | X | X |
| Italija | X | X | X | X | X | X | X |
| Ciper | X | X | X | X | X | X | X |
| Latvija | X | X | X | X | X | X | X |
| Litva | X | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburg | X | X | X | X | X | X | X |
| Madžarska | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X |
| Nizozemska | X | X | X | X | X | X | X |
| Avstrija | X | X | X | X | X | X | X |
| Poljska | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugalska | X | X | X | X | X | X | X |
| Romunija | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenija | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovaška | X | X | X | X | X | X | X |
| Finska | X | X | X | X | X | X | X |
| Švedska | X | X | X | X | X | X | X |

(tekoče cene v EUR)

Koledarsko leto

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 in naslednja leta

Belgija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bolgarija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Češka

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nemčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estonija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Španija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Francija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hrvaška

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ciper

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Latvija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litva

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luksemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Madžarska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nizozemska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Avstrija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Poljska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugalska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Romunija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovaška

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Švedska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sprememba 722

Sprememba 722

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX – preglednica

Priloga IX – preglednica

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

RAZČLENITEV PODPORE UNIJE ZA VRSTE INTERVENCIJ ZA RAZVOJ PODEŽELJA (od leta 2021 do leta 2027) IZ ČLENA 83(3)

RAZČLENITEV PODPORE UNIJE ZA VRSTE INTERVENCIJ ZA RAZVOJ PODEŽELJA (od leta 2021 do leta 2027) IZ ČLENA 83(3)

| (tekoče cene v EUR) |
| --- |
| Leto | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | SKUPAJ 2021–2027 |
| Belgija | 67 178 046 | 67 178 046 | 67 178 046 | 67 178 046 | 67 178 046 | 67 178 046 | 67 178 046 | 470 246 322 |
| Bolgarija | 281 711 396 | 281 711 396 | 281 711 396 | 281 711 396 | 281 711 396 | 281 711 396 | 281 711 396 | 1 971 979 772 |
| Češka | 258 773 203 | 258 773 203 | 258 773 203 | 258 773 203 | 258 773 203 | 258 773 203 | 258 773 203 | 1 811 412 421 |
| Danska | 75 812 623 | 75 812 623 | 75 812 623 | 75 812 623 | 75 812 623 | 75 812 623 | 75 812 623 | 530 688 361 |
| Nemčija | 989 924 996 | 989 924 996 | 989 924 996 | 989 924 996 | 989 924 996 | 989 924 996 | 989 924 996 | 6 929 474 972 |
| Estonija | 87 875 887 | 87 875 887 | 87 875 887 | 87 875 887 | 87 875 887 | 87 875 887 | 87 875 887 | 615 131 209 |
| Irska | 264 670 951 | 264 670 951 | 264 670 951 | 264 670 951 | 264 670 951 | 264 670 951 | 264 670 951 | 1 852 696 657 |
| Grčija | 509 591 606 | 509 591 606 | 509 591 606 | 509 591 606 | 509 591 606 | 509 591 606 | 509 591 606 | 3 567 141 242 |
| Španija | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 7 008 420 160 |
| Francija | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 8 464 814 393 |
| Hrvaška | 281 341 503 | 281 341 503 | 281 341 503 | 281 341 503 | 281 341 503 | 281 341 503 | 281 341 503 | 1 969 390 521 |
| Italija | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 8 892 172 597 |
| Ciper | 15 987 284 | 15 987 284 | 15 987 284 | 15 987 284 | 15 987 284 | 15 987 284 | 15 987 284 | 111 910 988 |
| Latvija | 117 307 269 | 117 307 269 | 117 307 269 | 117 307 269 | 117 307 269 | 117 307 269 | 117 307 269 | 821 150 883 |
| Litva | 195 182 517 | 195 182 517 | 195 182 517 | 195 182 517 | 195 182 517 | 195 182 517 | 195 182 517 | 1 366 277 619 |
| Luksemburg | 12 290 956 | 12 290 956 | 12 290 956 | 12 290 956 | 12 290 956 | 12 290 956 | 12 290 956 | 86 036 692 |
| Madžarska | 416 202 472 | 416 202 472 | 416 202 472 | 416 202 472 | 416 202 472 | 416 202 472 | 416 202 472 | 2 913 417 304 |
| Malta | 12 207 322 | 12 207 322 | 12 207 322 | 12 207 322 | 12 207 322 | 12 207 322 | 12 207 322 | 85 451 254 |
| Nizozemska | 73 151 195 | 73 151 195 | 73 151 195 | 73 151 195 | 73 151 195 | 73 151 195 | 73 151 195 | 512 058 365 |
| Avstrija | 480 467 031 | 480 467 031 | 480 467 031 | 480 467 031 | 480 467 031 | 480 467 031 | 480 467 031 | 3 363 269 217 |
| Poljska | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 9 225 233 710 |
| Portugalska | 493 214 858 | 493 214 858 | 493 214 858 | 493 214 858 | 493 214 858 | 493 214 858 | 493 214 858 | 3 452 504 006 |
| Romunija | 965 503 339 | 965 503 339 | 965 503 339 | 965 503 339 | 965 503 339 | 965 503 339 | 965 503 339 | 6 758 523 373 |
| Slovenija | 102 248 788 | 102 248 788 | 102 248 788 | 102 248 788 | 102 248 788 | 102 248 788 | 102 248 788 | 715 741 516 |
| Slovaška | 227 682 721 | 227 682 721 | 227 682 721 | 227 682 721 | 227 682 721 | 227 682 721 | 227 682 721 | 1 593 779 047 |
| Finska | 292 021 227 | 292 021 227 | 292 021 227 | 292 021 227 | 292 021 227 | 292 021 227 | 292 021 227 | 2 044 148 589 |
| Švedska | 211 550 876 | 211 550 876 | 211 550 876 | 211 550 876 | 211 550 876 | 211 550 876 | 211 550 876 | 1 480 856 132 |
| EU-27 skupaj | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 78 613 927 322 |
| | | | | | | | | |
| Tehnična pomoč (0,25  %) | 28 146 770 | 28 146 770 | 28 146 770 | 28 146 770 | 28 146 770 | 28 146 770 | 28 146 770 | 197 027 390 |
| Skupaj | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 78 810 954 712 |

(tekoče cene v EUR)

Leto

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

SKUPAJ 2021–2027

Belgija

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

470 246 322

470 246 322

Bolgarija

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

1 971 979 772

1 971 979 772

Češka

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

1 811 412 421

1 811 412 421

Danska

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

530 688 361

530 688 361

Nemčija

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

6 929 474 972

6 929 474 972

Estonija

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

615 131 209

615 131 209

Irska

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

1 852 696 657

1 852 696 657

Grčija

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

3 567 141 242

3 567 141 242

Španija

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

7 008 420 160

7 008 420 160

Francija

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

8 464 814 393

8 464 814 393

Hrvaška

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

1 969 390 521

1 969 390 521

Italija

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

8 892 172 597

8 892 172 597

Ciper

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

111 910 988

111 910 988

Latvija

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

821 150 883

821 150 883

Litva

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

1 366 277 619

1 366 277 619

Luksemburg

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

86 036 692

86 036 692

Madžarska

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

2 913 417 304

2 913 417 304

Malta

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

85 451 254

85 451 254

Nizozemska

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

512 058 365

512 058 365

Avstrija

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

3 363 269 217

3 363 269 217

Poljska

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

9 225 233 710

9 225 233 710

Portugalska

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

3 452 504 006

3 452 504 006

Romunija

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

6 758 523 373

6 758 523 373

Slovenija

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

715 741 516

715 741 516

Slovaška

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

1 593 779 047

1 593 779 047

Finska

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

2 044 148 589

2 044 148 589

Švedska

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

1 480 856 132

1 480 856 132

EU-27 skupaj

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

78 613 927 322

78 613 927 322

Tehnična pomoč (0,25  %)

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

197 027 390

197 027 390

Skupaj

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

78 810 954 712

78 810 954 712

Sprememba

Sprememba

RAZČLENITEV PODPORE UNIJE ZA VRSTE INTERVENCIJ ZA RAZVOJ PODEŽELJA (od leta 2021 do leta 2027) IZ ČLENA 83(3)

RAZČLENITEV PODPORE UNIJE ZA VRSTE INTERVENCIJ ZA RAZVOJ PODEŽELJA (od leta 2021 do leta 2027) IZ ČLENA 83(3)

| (tekoče cene v EUR) |
| --- |
| Leto | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | SKUPAJ 2021–2027 |
| Belgija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bolgarija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Češka | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Danska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nemčija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Estonija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Irska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Grčija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Španija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Francija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Hrvaška | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Italija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ciper | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Latvija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Litva | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburg | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Madžarska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nizozemska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Avstrija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Poljska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugalska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Romunija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovaška | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Finska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Švedska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| EU-27 skupaj | X | X | X | X | X | X | X | X |
| | | | | | | | | |
| Tehnična pomoč (0,25  %) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Skupaj | X | X | X | X | X | X | X | X |

(tekoče cene v EUR)

Leto

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

SKUPAJ 2021–2027

Belgija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bolgarija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Češka

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nemčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estonija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Španija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Francija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hrvaška

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ciper

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Latvija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litva

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luksemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Madžarska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nizozemska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Avstrija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Poljska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugalska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Romunija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovaška

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Švedska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

EU-27 skupaj

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tehnična pomoč (0,25  %)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Skupaj

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sprememba 723

Sprememba 723

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX a – preglednica

Priloga IX a – preglednica

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

RAZČLENITEV PODPORE UNIJE ZA VRSTE INTERVENCIJ ZA RAZVOJ PODEŽELJA (od leta 2021 do leta 2027) IZ ČLENA 83(3)

RAZČLENITEV PODPORE UNIJE ZA VRSTE INTERVENCIJ ZA RAZVOJ PODEŽELJA (od leta 2021 do leta 2027) IZ ČLENA 83(3)

| (cene v letu 2018 v EUR) |
| --- |
| Leto | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | SKUPAJ 2021–2027 |
| Belgija | 63 303 373 | 62 062 131 | 60 845 226 | 59 652 182 | 58 482 532 | 57 335 815 | 56 211 584 | 417 892 843 |
| Bolgarija | 265 462 940 | 260 257 785 | 255 154 691 | 250 151 658 | 245 246 723 | 240 437 964 | 235 723 494 | 1 752 435 255 |
| Češka | 243 847 768 | 239 066 440 | 234 378 862 | 229 783 198 | 225 277 645 | 220 860 437 | 216 529 840 | 1 609 744 190 |
| Danska | 71 439 928 | 70 039 145 | 68 665 828 | 67 319 440 | 65 999 451 | 64 705 344 | 63 436 611 | 471 605 747 |
| Nemčija | 932 828 433 | 914 537 679 | 896 605 568 | 879 025 067 | 861 789 281 | 844 891 452 | 828 324 953 | 6 158 002 433 |
| Estonija | 82 807 411 | 81 183 737 | 79 591 899 | 78 031 273 | 76 501 248 | 75 001 224 | 73 530 611 | 546 647 403 |
| Irska | 249 405 348 | 244 515 047 | 239 720 635 | 235 020 230 | 230 411 990 | 225 894 108 | 221 464 812 | 1 646 432 170 |
| Grčija | 480 199 552 | 470 783 875 | 461 552 818 | 452 502 763 | 443 630 160 | 434 931 529 | 426 403 460 | 3 170 004 157 |
| Španija | 943 455 836 | 924 956 702 | 906 820 296 | 889 039 505 | 871 607 358 | 854 517 018 | 837 761 782 | 6 228 158 497 |
| Francija | 1 139 511 952 | 1 117 168 580 | 1 095 263 314 | 1 073 787 562 | 1 052 732 904 | 1 032 091 083 | 1 011 854 003 | 7 522 409 398 |
| Hrvaška | 265 114 382 | 259 916 061 | 254 819 668 | 249 823 204 | 244 924 709 | 240 122 264 | 235 413 984 | 1 750 134 272 |
| Italija | 1 197 041 834 | 1 173 570 426 | 1 150 559 241 | 1 127 999 256 | 1 105 881 623 | 1 084 197 670 | 1 062 938 892 | 7 902 188 942 |
| Ciper | 15 065 175 | 14 769 779 | 14 480 176 | 14 196 251 | 13 917 893 | 13 644 993 | 13 377 444 | 99 451 711 |
| Latvija | 110 541 260 | 108 373 784 | 106 248 808 | 104 165 498 | 102 123 037 | 100 120 625 | 98 157 475 | 729 730 487 |
| Litva | 183 924 845 | 180 318 475 | 176 782 819 | 173 316 489 | 169 918 127 | 166 586 399 | 163 319 999 | 1 214 167 153 |
| Luksemburg | 11 582 043 | 11 354 944 | 11 132 298 | 10 914 018 | 10 700 017 | 10 490 213 | 10 284 523 | 76 458 056 |
| Madžarska | 392 196 885 | 384 506 750 | 376 967 402 | 369 575 884 | 362 329 298 | 355 224 802 | 348 259 610 | 2 589 060 631 |
| Malta | 11 503 233 | 11 277 679 | 11 056 548 | 10 839 753 | 10 627 209 | 10 418 832 | 10 214 541 | 75 937 795 |
| Nizozemska | 68 932 004 | 67 580 397 | 66 255 291 | 64 956 167 | 63 682 517 | 62 433 840 | 61 209 647 | 455 049 863 |
| Avstrija | 452 754 814 | 443 877 269 | 435 173 793 | 426 640 974 | 418 275 464 | 410 073 985 | 402 033 318 | 2 988 829 617 |
| Poljska | 1 241 877 681 | 1 217 527 138 | 1 193 654 057 | 1 170 249 075 | 1 147 303 015 | 1 124 806 877 | 1 102 751 840 | 8 198 169 683 |
| Portugalska | 464 767 377 | 455 654 291 | 446 719 893 | 437 960 679 | 429 373 215 | 420 954 132 | 412 700 130 | 3 068 129 717 |
| Romunija | 909 815 361 | 891 975 844 | 874 486 121 | 857 339 335 | 840 528 760 | 824 047 803 | 807 890 003 | 6 006 083 227 |
| Slovenija | 96 351 317 | 94 462 075 | 92 609 878 | 90 793 998 | 89 013 723 | 87 268 356 | 85 557 212 | 636 056 559 |
| Slovaška | 214 550 513 | 210 343 640 | 206 219 255 | 202 175 740 | 198 211 510 | 194 325 010 | 190 514 716 | 1 416 340 384 |
| Finska | 275 178 124 | 269 782 474 | 264 492 622 | 259 306 492 | 254 222 051 | 249 237 305 | 244 350 299 | 1 816 569 367 |
| Švedska | 199 349 116 | 195 440 310 | 191 608 147 | 187 851 124 | 184 167 769 | 180 556 636 | 177 016 310 | 1 315 989 412 |
| EU-27 skupaj | 10 582 808 505 | 10 375 302 457 | 10 171 865 154 | 9 972 416 815 | 9 776 879 229 | 9 585 175 716 | 9 397 231 093 | 69 861 678 969 |
| | | | | | | | | |
| Tehnična pomoč (0,25  %) | 26 523 330 | 26 003 264 | 25 493 396 | 24 993 526 | 24 503 457 | 24 022 997 | 23 551 958 | 175 091 928 |
| Skupaj | 10 609 331 835 | 10 401 305 721 | 10 197 358 550 | 9 997 410 341 | 9 801 382 686 | 9 609 198 713 | 9 420 783 051 | 70 036 770 897 |

(cene v letu 2018 v EUR)

Leto

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

SKUPAJ 2021–2027

Belgija

63 303 373

63 303 373

62 062 131

62 062 131

60 845 226

60 845 226

59 652 182

59 652 182

58 482 532

58 482 532

57 335 815

57 335 815

56 211 584

56 211 584

417 892 843

417 892 843

Bolgarija

265 462 940

265 462 940

260 257 785

260 257 785

255 154 691

255 154 691

250 151 658

250 151 658

245 246 723

245 246 723

240 437 964

240 437 964

235 723 494

235 723 494

1 752 435 255

1 752 435 255

Češka

243 847 768

243 847 768

239 066 440

239 066 440

234 378 862

234 378 862

229 783 198

229 783 198

225 277 645

225 277 645

220 860 437

220 860 437

216 529 840

216 529 840

1 609 744 190

1 609 744 190

Danska

71 439 928

71 439 928

70 039 145

70 039 145

68 665 828

68 665 828

67 319 440

67 319 440

65 999 451

65 999 451

64 705 344

64 705 344

63 436 611

63 436 611

471 605 747

471 605 747

Nemčija

932 828 433

932 828 433

914 537 679

914 537 679

896 605 568

896 605 568

879 025 067

879 025 067

861 789 281

861 789 281

844 891 452

844 891 452

828 324 953

828 324 953

6 158 002 433

6 158 002 433

Estonija

82 807 411

82 807 411

81 183 737

81 183 737

79 591 899

79 591 899

78 031 273

78 031 273

76 501 248

76 501 248

75 001 224

75 001 224

73 530 611

73 530 611

546 647 403

546 647 403

Irska

249 405 348

249 405 348

244 515 047

244 515 047

239 720 635

239 720 635

235 020 230

235 020 230

230 411 990

230 411 990

225 894 108

225 894 108

221 464 812

221 464 812

1 646 432 170

1 646 432 170

Grčija

480 199 552

480 199 552

470 783 875

470 783 875

461 552 818

461 552 818

452 502 763

452 502 763

443 630 160

443 630 160

434 931 529

434 931 529

426 403 460

426 403 460

3 170 004 157

3 170 004 157

Španija

943 455 836

943 455 836

924 956 702

924 956 702

906 820 296

906 820 296

889 039 505

889 039 505

871 607 358

871 607 358

854 517 018

854 517 018

837 761 782

837 761 782

6 228 158 497

6 228 158 497

Francija

1 139 511 952

1 139 511 952

1 117 168 580

1 117 168 580

1 095 263 314

1 095 263 314

1 073 787 562

1 073 787 562

1 052 732 904

1 052 732 904

1 032 091 083

1 032 091 083

1 011 854 003

1 011 854 003

7 522 409 398

7 522 409 398

Hrvaška

265 114 382

265 114 382

259 916 061

259 916 061

254 819 668

254 819 668

249 823 204

249 823 204

244 924 709

244 924 709

240 122 264

240 122 264

235 413 984

235 413 984

1 750 134 272

1 750 134 272

Italija

1 197 041 834

1 197 041 834

1 173 570 426

1 173 570 426

1 150 559 241

1 150 559 241

1 127 999 256

1 127 999 256

1 105 881 623

1 105 881 623

1 084 197 670

1 084 197 670

1 062 938 892

1 062 938 892

7 902 188 942

7 902 188 942

Ciper

15 065 175

15 065 175

14 769 779

14 769 779

14 480 176

14 480 176

14 196 251

14 196 251

13 917 893

13 917 893

13 644 993

13 644 993

13 377 444

13 377 444

99 451 711

99 451 711

Latvija

110 541 260

110 541 260

108 373 784

108 373 784

106 248 808

106 248 808

104 165 498

104 165 498

102 123 037

102 123 037

100 120 625

100 120 625

98 157 475

98 157 475

729 730 487

729 730 487

Litva

183 924 845

183 924 845

180 318 475

180 318 475

176 782 819

176 782 819

173 316 489

173 316 489

169 918 127

169 918 127

166 586 399

166 586 399

163 319 999

163 319 999

1 214 167 153

1 214 167 153

Luksemburg

11 582 043

11 582 043

11 354 944

11 354 944

11 132 298

11 132 298

10 914 018

10 914 018

10 700 017

10 700 017

10 490 213

10 490 213

10 284 523

10 284 523

76 458 056

76 458 056

Madžarska

392 196 885

392 196 885

384 506 750

384 506 750

376 967 402

376 967 402

369 575 884

369 575 884

362 329 298

362 329 298

355 224 802

355 224 802

348 259 610

348 259 610

2 589 060 631

2 589 060 631

Malta

11 503 233

11 503 233

11 277 679

11 277 679

11 056 548

11 056 548

10 839 753

10 839 753

10 627 209

10 627 209

10 418 832

10 418 832

10 214 541

10 214 541

75 937 795

75 937 795

Nizozemska

68 932 004

68 932 004

67 580 397

67 580 397

66 255 291

66 255 291

64 956 167

64 956 167

63 682 517

63 682 517

62 433 840

62 433 840

61 209 647

61 209 647

455 049 863

455 049 863

Avstrija

452 754 814

452 754 814

443 877 269

443 877 269

435 173 793

435 173 793

426 640 974

426 640 974

418 275 464

418 275 464

410 073 985

410 073 985

402 033 318

402 033 318

2 988 829 617

2 988 829 617

Poljska

1 241 877 681

1 241 877 681

1 217 527 138

1 217 527 138

1 193 654 057

1 193 654 057

1 170 249 075

1 170 249 075

1 147 303 015

1 147 303 015

1 124 806 877

1 124 806 877

1 102 751 840

1 102 751 840

8 198 169 683

8 198 169 683

Portugalska

464 767 377

464 767 377

455 654 291

455 654 291

446 719 893

446 719 893

437 960 679

437 960 679

429 373 215

429 373 215

420 954 132

420 954 132

412 700 130

412 700 130

3 068 129 717

3 068 129 717

Romunija

909 815 361

909 815 361

891 975 844

891 975 844

874 486 121

874 486 121

857 339 335

857 339 335

840 528 760

840 528 760

824 047 803

824 047 803

807 890 003

807 890 003

6 006 083 227

6 006 083 227

Slovenija

96 351 317

96 351 317

94 462 075

94 462 075

92 609 878

92 609 878

90 793 998

90 793 998

89 013 723

89 013 723

87 268 356

87 268 356

85 557 212

85 557 212

636 056 559

636 056 559

Slovaška

214 550 513

214 550 513

210 343 640

210 343 640

206 219 255

206 219 255

202 175 740

202 175 740

198 211 510

198 211 510

194 325 010

194 325 010

190 514 716

190 514 716

1 416 340 384

1 416 340 384

Finska

275 178 124

275 178 124

269 782 474

269 782 474

264 492 622

264 492 622

259 306 492

259 306 492

254 222 051

254 222 051

249 237 305

249 237 305

244 350 299

244 350 299

1 816 569 367

1 816 569 367

Švedska

199 349 116

199 349 116

195 440 310

195 440 310

191 608 147

191 608 147

187 851 124

187 851 124

184 167 769

184 167 769

180 556 636

180 556 636

177 016 310

177 016 310

1 315 989 412

1 315 989 412

EU-27 skupaj

10 582 808 505

10 582 808 505

10 375 302 457

10 375 302 457

10 171 865 154

10 171 865 154

9 972 416 815

9 972 416 815

9 776 879 229

9 776 879 229

9 585 175 716

9 585 175 716

9 397 231 093

9 397 231 093

69 861 678 969

69 861 678 969

Tehnična pomoč (0,25  %)

26 523 330

26 523 330

26 003 264

26 003 264

25 493 396

25 493 396

24 993 526

24 993 526

24 503 457

24 503 457

24 022 997

24 022 997

23 551 958

23 551 958

175 091 928

175 091 928

Skupaj

10 609 331 835

10 609 331 835

10 401 305 721

10 401 305 721

10 197 358 550

10 197 358 550

9 997 410 341

9 997 410 341

9 801 382 686

9 801 382 686

9 609 198 713

9 609 198 713

9 420 783 051

9 420 783 051

70 036 770 897

70 036 770 897

Sprememba

Sprememba

RAZČLENITEV PODPORE UNIJE ZA VRSTE INTERVENCIJ ZA RAZVOJ PODEŽELJA (od leta 2021 do leta 2027) IZ ČLENA 83(3)

| (cene v letu 2018 v EUR) |
| --- |
| Leto | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | SKUPAJ 2021–2027 |
| Belgija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bolgarija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Češka | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Danska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nemčija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Estonija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Irska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Grčija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Španija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Francija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Hrvaška | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Italija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ciper | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Latvija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Litva | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburg | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Madžarska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nizozemska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Avstrija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Poljska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugalska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Romunija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenija | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovaška | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Finska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Švedska | X | X | X | X | X | X | X | X |
| EU-27 skupaj | X | X | X | X | X | X | X | X |
| | | | | | | | | |
| Tehnična pomoč (0,25  %) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Skupaj | X | X | X | X | X | X | X | X |

(cene v letu 2018 v EUR)

Leto

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

SKUPAJ 2021–2027

Belgija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bolgarija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Češka

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nemčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estonija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Španija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Francija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hrvaška

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ciper

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Latvija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litva

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luksemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Madžarska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nizozemska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Avstrija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Poljska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugalska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Romunija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovaška

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Švedska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

EU-27 skupaj

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tehnična pomoč (0,25  %)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Skupaj

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sprememba 725

Sprememba 725

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga IX a a (novo)

Priloga IX a a (novo)

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

/

Sprememba

Sprememba

Priloga IXaa (novo)

Priloga IXaa (novo)

ZNESKI PODPORE ZA NEKATERE VRSTE INTERVENCIJ ZA RAZVOJ PODEŽELJA

ZNESKI PODPORE ZA NEKATERE VRSTE INTERVENCIJ ZA RAZVOJ PODEŽELJA

| Člen | Predmet urejanja | Najnižji/najvišji zneski v EUR ali stopnje | |
| --- | --- | --- | --- |
| Člen 65 | Pomoč za kmetijsko-okoljsko trajnost, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter druge upravljavske obveznosti | 600

   (*2) | Največ na hektar in na leto za enoletnice |
| | 900

   (*2) | Največ na hektar in na leto za posebne trajnice |
| | 450

   (*2) | Največ na hektar in na leto za drugo rabo zemljišča |
| | 200

   (*2) | Največ na glavo velike živine na leto za lokalne pasme, ki jim grozi prenehanje reje |
| | 500 | Največ na glavo velike živine za ukrepe za dobrobit živali |
| | 200

   (*2) | Največ na hektar in na leto za ukrepe, ki vključujejo gozdarske, okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov |
| Člen 66 | Pomoč za naravne ali druge omejitve, značilne za posamezno območje | 25 | Najmanj na hektar in na leto v povprečju za površino, za katero upravičenec prejema podporo |
| | 250

   (*2) | Največ na hektar in na leto |
| | 450

   (*2) | Največ na hektar in na leto v gorskih območjih iz člena 32(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013. |
| Člen 67 | Pomoč za slabosti, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz nekaterih obveznih zahtev | 500

   (*2) | Največ na hektar in na leto v začetnem obdobju, ki ni daljše od pet let |
| | 200

   (*2) | Največ na hektar in na leto |
| | 50

   (*3) | Najmanj na hektar in na leto za plačila na podlagi okvirne direktive o vodah |
| Člen 68 | Pomoč za naložbe | 55 % | Največja stopnja zneska upravičenih stroškov. Ta stopnja se lahko preseže skladno s členom 68(4). |
| Člen 68a | Pomoč za naložbe v namakanje | 75 % | Največja stopnja zneska upravičenih stroškov |
| Člen 69 | Pomoč za vzpostavitev gospodarstev mladih in novih kmetov ter zagon in razvoj trajnostnih podeželskih podjetij | 100 000 | Največ na upravičenca |
| Člen 69a | Pomoč za namestitev digitalnih tehnologij | 70 % | Največja stopnja zneska upravičenih stroškov |
| Člen 70 | Pomoč za instrumente za obvladovanje tveganj | 70 % | Največja stopnja zneska upravičenih stroškov. |
| Člen 71 | Sodelovanje: pomoč za sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila | 3 000 | Največ na kmetijsko gospodarstvo na leto |
| | 70 % | upravičenih stroškov ukrepov za informiranje in promocijo |
| Sodelovanje: pomoč za ustanovitev skupin in organizacij proizvajalcev | 10 % | V odstotkih tržne proizvodnje v prvih petih letih po datumu priznanja. Pomoč se postopno znižuje. |
| | 100 000 | Največji znesek na leto v vseh primerih |
| Člen 72 | Pomoč za storitve svetovanja | 1 500 | Največji znesek za nasvet |
| | 200 000 | Največji znesek za triletno obdobje za usposabljanje svetovalcev |
| Pomoč za druge storitve izmenjave znanja in informiranja | 100 % | Največja stopnja zneska upravičenih stroškov |

Člen

Člen

Predmet urejanja

Predmet urejanja

Najnižji/najvišji zneski v EUR ali stopnje

Najnižji/najvišji zneski v EUR ali stopnje

Člen 65

Člen 65

Pomoč za kmetijsko-okoljsko trajnost, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter druge upravljavske obveznosti

Pomoč za kmetijsko-okoljsko trajnost, blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter druge upravljavske obveznosti

600

   (*2)

600

*2

Največ na hektar in na leto za enoletnice

Največ na hektar in na leto za enoletnice

900

   (*2)

900

*2

Največ na hektar in na leto za posebne trajnice

Največ na hektar in na leto za posebne trajnice

450

   (*2)

450

*2

Največ na hektar in na leto za drugo rabo zemljišča

Največ na hektar in na leto za drugo rabo zemljišča

200

   (*2)

200

*2

Največ na glavo velike živine na leto za lokalne pasme, ki jim grozi prenehanje reje

Največ na glavo velike živine na leto za lokalne pasme, ki jim grozi prenehanje reje

500

500

Največ na glavo velike živine za ukrepe za dobrobit živali

Največ na glavo velike živine za ukrepe za dobrobit živali

200

   (*2)

200

*2

Največ na hektar in na leto za ukrepe, ki vključujejo gozdarske, okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov

Največ na hektar in na leto za ukrepe, ki vključujejo gozdarske, okoljske in podnebne storitve ter ohranjanje gozdov

Člen 66

Člen 66

Pomoč za naravne ali druge omejitve, značilne za posamezno območje

Pomoč za naravne ali druge omejitve, značilne za posamezno območje

25

25

Najmanj na hektar in na leto v povprečju za površino, za katero upravičenec prejema podporo

Najmanj na hektar in na leto v povprečju za površino, za katero upravičenec prejema podporo

250

   (*2)

250

*2

Največ na hektar in na leto

Največ na hektar in na leto

450

   (*2)

450

*2

Največ na hektar in na leto v gorskih območjih iz člena 32(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013.

Največ na hektar in na leto v gorskih območjih iz člena 32(2) Uredbe (EU) št. 1305/2013.

Člen 67

Člen 67

Pomoč za slabosti, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz nekaterih obveznih zahtev

Pomoč za slabosti, značilne za posamezno območje, ki izhajajo iz nekaterih obveznih zahtev

500

   (*2)

500

*2

Največ na hektar in na leto v začetnem obdobju, ki ni daljše od pet let

Največ na hektar in na leto v začetnem obdobju, ki ni daljše od pet let

200

   (*2)

200

*2

Največ na hektar in na leto

Največ na hektar in na leto

50

   (*3)

50

*3

Najmanj na hektar in na leto za plačila na podlagi okvirne direktive o vodah

Najmanj na hektar in na leto za plačila na podlagi okvirne direktive o vodah

Člen 68

Člen 68

Pomoč za naložbe

Pomoč za naložbe

55 %

55 %

Največja stopnja zneska upravičenih stroškov. Ta stopnja se lahko preseže skladno s členom 68(4).

Največja stopnja zneska upravičenih stroškov. Ta stopnja se lahko preseže skladno s členom 68(4).

Člen 68a

Člen 68a

Pomoč za naložbe v namakanje

Pomoč za naložbe v namakanje

75 %

75 %

Največja stopnja zneska upravičenih stroškov

Največja stopnja zneska upravičenih stroškov

Člen 69

Člen 69

Pomoč za vzpostavitev gospodarstev mladih in novih kmetov ter zagon in razvoj trajnostnih podeželskih podjetij

Pomoč za vzpostavitev gospodarstev mladih in novih kmetov ter zagon in razvoj trajnostnih podeželskih podjetij

100 000

100 000

Največ na upravičenca

Največ na upravičenca

Člen 69a

Člen 69a

Pomoč za namestitev digitalnih tehnologij

Pomoč za namestitev digitalnih tehnologij

70 %

70 %

Največja stopnja zneska upravičenih stroškov

Največja stopnja zneska upravičenih stroškov

Člen 70

Člen 70

Pomoč za instrumente za obvladovanje tveganj

Pomoč za instrumente za obvladovanje tveganj

70 %

70 %

Največja stopnja zneska upravičenih stroškov.

Največja stopnja zneska upravičenih stroškov.

Člen 71

Člen 71

Sodelovanje: pomoč za sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila

Sodelovanje: pomoč za sheme kakovosti za kmetijske proizvode in živila

3 000

3 000

Največ na kmetijsko gospodarstvo na leto

Največ na kmetijsko gospodarstvo na leto

70 %

70 %

upravičenih stroškov ukrepov za informiranje in promocijo

upravičenih stroškov ukrepov za informiranje in promocijo

Sodelovanje: pomoč za ustanovitev skupin in organizacij proizvajalcev

Sodelovanje: pomoč za ustanovitev skupin in organizacij proizvajalcev

10 %

10 %

V odstotkih tržne proizvodnje v prvih petih letih po datumu priznanja. Pomoč se postopno znižuje.

V odstotkih tržne proizvodnje v prvih petih letih po datumu priznanja. Pomoč se postopno znižuje.

100 000

100 000

Največji znesek na leto v vseh primerih

Največji znesek na leto v vseh primerih

Člen 72

Člen 72

Pomoč za storitve svetovanja

Pomoč za storitve svetovanja

1 500

1 500

Največji znesek za nasvet

Največji znesek za nasvet

200 000

200 000

Največji znesek za triletno obdobje za usposabljanje svetovalcev

Največji znesek za triletno obdobje za usposabljanje svetovalcev

Pomoč za druge storitve izmenjave znanja in informiranja

Pomoč za druge storitve izmenjave znanja in informiranja

100 %

100 %

Največja stopnja zneska upravičenih stroškov

Največja stopnja zneska upravičenih stroškov

Sprememba 724

Sprememba 724

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga X – preglednica

Priloga X – preglednica

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

NAJNIŽJI REZERVIRANI ZNESKI ZA CILJ „PRIVABLJANJE MLADIH KMETOV IN SPODBUJANJE RAZVOJA PODJETIJ“ IZ ČLENA 86(5)

NAJNIŽJI REZERVIRANI ZNESKI ZA CILJ „PRIVABLJANJE MLADIH KMETOV IN SPODBUJANJE RAZVOJA PODJETIJ“ IZ ČLENA 86(5)

| (tekoče cene v EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 in naslednja leta |
| Belgija | 9 712 079 | 9 712 079 | 9 712 079 | 9 712 079 | 9 712 079 | 9 712 079 | 9 712 079 |
| Bolgarija | 15 475 439 | 15 644 780 | 15 814 121 | 15 983 462 | 16 152 803 | 16 322 144 | 16 322 144 |
| Češka | 16 776 886 | 16 776 886 | 16 776 886 | 16 776 886 | 16 776 886 | 16 776 886 | 16 776 886 |
| Danska | 16 922 490 | 16 922 490 | 16 922 490 | 16 922 490 | 16 922 490 | 16 922 490 | 16 922 490 |
| Nemčija | 96 462 159 | 96 462 159 | 96 462 159 | 96 462 159 | 96 462 159 | 96 462 159 | 96 462 159 |
| Estonija | 3 354 430 | 3 453 356 | 3 552 281 | 3 651 206 | 3 750 131 | 3 849 057 | 3 849 057 |
| Irska | 23 278 766 | 23 278 766 | 23 278 766 | 23 278 766 | 23 278 766 | 23 278 766 | 23 278 766 |
| Grčija | 37 120 578 | 37 120 578 | 37 120 578 | 37 120 578 | 37 120 578 | 37 120 578 | 37 120 578 |
| Španija | 94 203 434 | 94 346 677 | 94 489 919 | 94 633 162 | 94 776 404 | 94 919 647 | 94 919 647 |
| Francija | 142 955 739 | 142 955 739 | 142 955 739 | 142 955 739 | 142 955 739 | 142 955 739 | 142 955 739 |
| Hrvaška | 6 886 800 | 7 354 228 | 7 354 228 | 7 354 228 | 7 354 228 | 7 354 228 | 7 354 228 |
| Italija | 71 203 710 | 71 203 710 | 71 203 710 | 71 203 710 | 71 203 710 | 71 203 710 | 71 203 710 |
| Ciper | 935 002 | 935 002 | 935 002 | 935 002 | 935 002 | 935 002 | 935 002 |
| Latvija | 5 992 672 | 6 165 893 | 6 339 113 | 6 512 334 | 6 685 555 | 6 858 775 | 6 858 775 |
| Litva | 10 216 405 | 10 494 645 | 10 772 885 | 11 051 125 | 11 329 365 | 11 607 604 | 11 607 604 |
| Luksemburg | 642 620 | 642 620 | 642 620 | 642 620 | 642 620 | 642 620 | 642 620 |
| Madžarska | 24 395 393 | 24 395 393 | 24 395 393 | 24 395 393 | 24 395 393 | 24 395 393 | 24 395 393 |
| Malta | 90 150 | 90 150 | 90 150 | 90 150 | 90 150 | 90 150 | 90 150 |
| Nizozemska | 14 077 407 | 14 077 407 | 14 077 407 | 14 077 407 | 14 077 407 | 14 077 407 | 14 077 407 |
| Avstrija | 13 296 391 | 13 296 391 | 13 296 391 | 13 296 391 | 13 296 391 | 13 296 391 | 13 296 391 |
| Poljska | 59 459 556 | 60 071 486 | 60 683 415 | 61 295 345 | 61 907 274 | 62 519 203 | 62 519 203 |
| Portugalska | 11 693 003 | 11 865 375 | 12 037 746 | 12 210 118 | 12 382 490 | 12 554 862 | 12 554 862 |
| Romunija | 37 123 452 | 37 664 232 | 38 205 012 | 38 745 792 | 39 286 572 | 39 827 352 | 39 827 352 |
| Slovenija | 2 581 053 | 2 581 053 | 2 581 053 | 2 581 053 | 2 581 053 | 2 581 053 | 2 581 053 |
| Slovaška | 7 676 128 | 7 771 499 | 7 866 870 | 7 962 242 | 8 057 613 | 8 152 985 | 8 152 985 |
| Finska | 10 119 993 | 10 155 679 | 10 191 365 | 10 227 051 | 10 262 736 | 10 298 422 | 10 298 422 |
| Švedska | 13 455 218 | 13 459 695 | 13 464 172 | 13 468 649 | 13 473 126 | 13 477 604 | 13 477 604 |

(tekoče cene v EUR)

Koledarsko leto

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 in naslednja leta

Belgija

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

Bolgarija

15 475 439

15 475 439

15 644 780

15 644 780

15 814 121

15 814 121

15 983 462

15 983 462

16 152 803

16 152 803

16 322 144

16 322 144

16 322 144

16 322 144

Češka

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

Danska

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

Nemčija

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

Estonija

3 354 430

3 354 430

3 453 356

3 453 356

3 552 281

3 552 281

3 651 206

3 651 206

3 750 131

3 750 131

3 849 057

3 849 057

3 849 057

3 849 057

Irska

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

Grčija

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

Španija

94 203 434

94 203 434

94 346 677

94 346 677

94 489 919

94 489 919

94 633 162

94 633 162

94 776 404

94 776 404

94 919 647

94 919 647

94 919 647

94 919 647

Francija

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

Hrvaška

6 886 800

6 886 800

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

Italija

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

Ciper

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

Latvija

5 992 672

5 992 672

6 165 893

6 165 893

6 339 113

6 339 113

6 512 334

6 512 334

6 685 555

6 685 555

6 858 775

6 858 775

6 858 775

6 858 775

Litva

10 216 405

10 216 405

10 494 645

10 494 645

10 772 885

10 772 885

11 051 125

11 051 125

11 329 365

11 329 365

11 607 604

11 607 604

11 607 604

11 607 604

Luksemburg

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

Madžarska

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

Malta

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

Nizozemska

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

Avstrija

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

Poljska

59 459 556

59 459 556

60 071 486

60 071 486

60 683 415

60 683 415

61 295 345

61 295 345

61 907 274

61 907 274

62 519 203

62 519 203

62 519 203

62 519 203

Portugalska

11 693 003

11 693 003

11 865 375

11 865 375

12 037 746

12 037 746

12 210 118

12 210 118

12 382 490

12 382 490

12 554 862

12 554 862

12 554 862

12 554 862

Romunija

37 123 452

37 123 452

37 664 232

37 664 232

38 205 012

38 205 012

38 745 792

38 745 792

39 286 572

39 286 572

39 827 352

39 827 352

39 827 352

39 827 352

Slovenija

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

Slovaška

7 676 128

7 676 128

7 771 499

7 771 499

7 866 870

7 866 870

7 962 242

7 962 242

8 057 613

8 057 613

8 152 985

8 152 985

8 152 985

8 152 985

Finska

10 119 993

10 119 993

10 155 679

10 155 679

10 191 365

10 191 365

10 227 051

10 227 051

10 262 736

10 262 736

10 298 422

10 298 422

10 298 422

10 298 422

Švedska

13 455 218

13 455 218

13 459 695

13 459 695

13 464 172

13 464 172

13 468 649

13 468 649

13 473 126

13 473 126

13 477 604

13 477 604

13 477 604

13 477 604

Sprememba

Sprememba

NAJNIŽJI REZERVIRANI ZNESKI ZA MLADE KMETE IZ ČLENA 86(4)

NAJNIŽJI REZERVIRANI ZNESKI ZA MLADE KMETE IZ ČLENA 86(4)

| (tekoče cene v EUR) |
| --- |
| Koledarsko leto | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 in naslednja leta |
| Belgija | X | X | X | X | X | X | X |
| Bolgarija | X | X | X | X | X | X | X |
| Češka | X | X | X | X | X | X | X |
| Danska | X | X | X | X | X | X | X |
| Nemčija | X | X | X | X | X | X | X |
| Estonija | X | X | X | X | X | X | X |
| Irska | X | X | X | X | X | X | X |
| Grčija | X | X | X | X | X | X | X |
| Španija | X | X | X | X | X | X | X |
| Francija | X | X | X | X | X | X | X |
| Hrvaška | X | X | X | X | X | X | X |
| Italija | X | X | X | X | X | X | X |
| Ciper | X | X | X | X | X | X | X |
| Latvija | X | X | X | X | X | X | X |
| Litva | X | X | X | X | X | X | X |
| Luksemburg | X | X | X | X | X | X | X |
| Madžarska | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X |
| Nizozemska | X | X | X | X | X | X | X |
| Avstrija | X | X | X | X | X | X | X |
| Poljska | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugalska | X | X | X | X | X | X | X |
| Romunija | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenija | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovaška | X | X | X | X | X | X | X |
| Finska | X | X | X | X | X | X | X |
| Švedska | X | X | X | X | X | X | X |

(tekoče cene v EUR)

Koledarsko leto

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 in naslednja leta

Belgija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bolgarija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Češka

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nemčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estonija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Španija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Francija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hrvaška

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ciper

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Latvija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litva

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luksemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Madžarska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nizozemska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Avstrija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Poljska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugalska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Romunija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovaška

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Švedska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sprememba 844

Sprememba 844

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga XI

Priloga XI

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| PRILOGA XI | PRILOGA XI |
| ZAKONODAJA EU O OKOLJU IN PODNEBJU, K CILJEM KATERE BI MORALI PRISPEVATI STRATEŠKI NAČRTI SKP DRŽAV ČLANIC NA PODLAGI ČLENOV 96, 97 IN 103 | ZAKONODAJA EU O OKOLJU IN PODNEBJU, K CILJEM KATERE BI MORALI PRISPEVATI STRATEŠKI NAČRTI SKP DRŽAV ČLANIC NA PODLAGI ČLENOV 96, 97 IN 103 |
| — | Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

PRILOGA XI

PRILOGA XI

ZAKONODAJA EU O OKOLJU IN PODNEBJU, K CILJEM KATERE BI MORALI PRISPEVATI STRATEŠKI NAČRTI SKP DRŽAV ČLANIC NA PODLAGI ČLENOV 96, 97 IN 103

ZAKONODAJA EU O OKOLJU IN PODNEBJU, K CILJEM KATERE BI MORALI PRISPEVATI STRATEŠKI NAČRTI SKP DRŽAV ČLANIC NA PODLAGI ČLENOV 96, 97 IN 103

—

Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic

| — | Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic |
| --- | --- |

—

Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic

| — | Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst

| — | Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst

| — | Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike |
| --- | --- |

—

Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike

| — | Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike |
| --- | --- |

—

Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike

| — | Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov

| — | Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov

| — | Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo |
| --- | --- |

—

Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo

| — | Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo |
| --- | --- |

—

Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo

| — | Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES |
| --- | --- |

—

Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES

| — | Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES |
| --- | --- |

—

Direktiva (EU) 2016/2284 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka, spremembi Direktive 2003/35/ES in razveljavitvi Direktive 2001/81/ES

| — | [Uredba XXXX Evropskega parlamenta in Sveta o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami] |
| --- | --- |

—

[Uredba XXXX Evropskega parlamenta in Sveta o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami]

| — | [Uredba XXXX Evropskega parlamenta in Sveta o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami] |
| --- | --- |

—

[Uredba XXXX Evropskega parlamenta in Sveta o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami]

| — | [Uredba XXX Evropskega parlamenta in Sveta o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v državah članicah v obdobju 2021–2030 za trdno energetsko unijo in izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami] |
| --- | --- |

—

[Uredba XXX Evropskega parlamenta in Sveta o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v državah članicah v obdobju 2021–2030 za trdno energetsko unijo in izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami]

| — | [Uredba XXX Evropskega parlamenta in Sveta o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v državah članicah v obdobju 2021–2030 za trdno energetsko unijo in izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami] |
| --- | --- |

—

[Uredba XXX Evropskega parlamenta in Sveta o zavezujočem letnem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v državah članicah v obdobju 2021–2030 za trdno energetsko unijo in izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma ter o spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami]

| — | Direktiva 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov |
| --- | --- |

—

Direktiva 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov

| — | Direktiva 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov |
| --- | --- |

—

Direktiva 2009/28/ES o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov

| — | [Direktiva XXX Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti] |
| --- | --- |

—

[Direktiva XXX Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti]

| — | [Direktiva XXX Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti] |
| --- | --- |

—

[Direktiva XXX Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2012/27/EU o energetski učinkovitosti]

| — | [Uredba XXXX Evropskega parlamenta in Sveta o upravljanju energetske unije, spremembi Direktive 94/22/ES, Direktive 98/70/ES, Direktive 2009/31/ES, Uredbe (ES) št. 663/2009, Uredbe (ES) št. 715/2009, Direktive 2009/73/ES, Direktive Sveta 2009/119/ES, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU in Direktive Sveta (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013] |
| --- | --- |

—

[Uredba XXXX Evropskega parlamenta in Sveta o upravljanju energetske unije, spremembi Direktive 94/22/ES, Direktive 98/70/ES, Direktive 2009/31/ES, Uredbe (ES) št. 663/2009, Uredbe (ES) št. 715/2009, Direktive 2009/73/ES, Direktive Sveta 2009/119/ES, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU in Direktive Sveta (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013]

| — | [Uredba XXXX Evropskega parlamenta in Sveta o upravljanju energetske unije, spremembi Direktive 94/22/ES, Direktive 98/70/ES, Direktive 2009/31/ES, Uredbe (ES) št. 663/2009, Uredbe (ES) št. 715/2009, Direktive 2009/73/ES, Direktive Sveta 2009/119/ES, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU in Direktive Sveta (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013] |
| --- | --- |

—

[Uredba XXXX Evropskega parlamenta in Sveta o upravljanju energetske unije, spremembi Direktive 94/22/ES, Direktive 98/70/ES, Direktive 2009/31/ES, Uredbe (ES) št. 663/2009, Uredbe (ES) št. 715/2009, Direktive 2009/73/ES, Direktive Sveta 2009/119/ES, Direktive 2010/31/EU, Direktive 2012/27/EU, Direktive 2013/30/EU in Direktive Sveta (EU) 2015/652 ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 525/2013]

| — | Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov |
| --- | --- |

—

Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov

| — | Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov |
| --- | --- |

—

Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov

| — | Uredba (EU) XX/XX Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode; |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) XX/XX Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode;

Uredba (EU) XX/XX Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode;

| — | Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS. |
| --- | --- |

—

Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS.

Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS.

Sprememba 1155

Sprememba 1155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga XII

Priloga XII

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

PRILOGA XII

PRILOGA XII

POROČANJE NA PODLAGI KLJUČNEGA NIZA KAZALNIKOV NA PODLAGI ČLENA 128

POROČANJE NA PODLAGI KLJUČNEGA NIZA KAZALNIKOV NA PODLAGI ČLENA 128

Kazalniki za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

| Cilji | Ključni niz kazalnikov |
| --- | --- |
| Podpora vzdržnim dohodkom kmetij in odpornosti po vsej Uniji za povečanje prehranske varnosti | O.3 | Število upravičencev do podpore SKP |

Cilji

Ključni niz kazalnikov

Podpora vzdržnim dohodkom kmetij in odpornosti po vsej Uniji za povečanje prehranske varnosti

O.3

Število upravičencev do podpore SKP

| R.6 | Prerazporeditev na manjše kmetije: odstotek dodatne podpore na hektar za upravičene kmetije pod povprečno velikostjo kmetije (v primerjavi s povprečjem) |
| --- | --- |

R.6

Prerazporeditev na manjše kmetije: odstotek dodatne podpore na hektar za upravičene kmetije pod povprečno velikostjo kmetije (v primerjavi s povprečjem)

Krepitev tržne usmerjenosti in povečanje konkurenčnosti, tudi z večjim poudarkom na raziskavah, inovativnih rešitvah, tehnologiji in digitalizaciji ter njihovim prevzemanjem

| R.9 | Modernizacija kmetij: delež kmetov, ki prejemajo podporo za naložbe v prestrukturiranje in modernizacijo, vključno za učinkovitejšo rabo virov |
| --- | --- |

R.9

Modernizacija kmetij: delež kmetov, ki prejemajo podporo za naložbe v prestrukturiranje in modernizacijo, vključno za učinkovitejšo rabo virov

Izboljšanje položaja kmetov v vrednostni verigi

| R.10 | Boljša organizacija dobavne verige: delež kmetov, ki sodelujejo v skupinah proizvajalcev, organizacijah proizvajalcev, na lokalnih trgih, v kratkih dobavnih verigah in shemah kakovosti, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

R.10

Boljša organizacija dobavne verige: delež kmetov, ki sodelujejo v skupinah proizvajalcev, organizacijah proizvajalcev, na lokalnih trgih, v kratkih dobavnih verigah in shemah kakovosti, ki prejemajo podporo

Prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje ter k trajnostni energiji;

| R.14 | Shranjevanje ogljika v tleh in biomasi: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za zmanjšanje emisij, ohranjanje in/ali povečevanje skladiščenja ogljika (trajno travinje, kmetijska zemljišča, šotišča, gozd itn.) |
| --- | --- |

R.14

Shranjevanje ogljika v tleh in biomasi: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za zmanjšanje emisij, ohranjanje in/ali povečevanje skladiščenja ogljika (trajno travinje, kmetijska zemljišča, šotišča, gozd itn.)

Spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovitega upravljanja naravnih virov, kot so voda, tla in zrak;

| O.13 | Število hektarov (kmetijskih zemljišč), za katere veljajo okoljske/podnebne prevzete obveznosti, ki presegajo obvezne zahteve |
| --- | --- |

O.13

Število hektarov (kmetijskih zemljišč), za katere veljajo okoljske/podnebne prevzete obveznosti, ki presegajo obvezne zahteve

| R.4 | Povezovanje dohodkovne podpore s standardi in dobrimi praksami: delež kmetijskih površin v uporabi, ki jih pokriva dohodkovna podpora in za katere velja pogojenost |
| --- | --- |

R.4

Povezovanje dohodkovne podpore s standardi in dobrimi praksami: delež kmetijskih površin v uporabi, ki jih pokriva dohodkovna podpora in za katere velja pogojenost

Prispevanje k varstvu biotske raznovrstnosti, krepitev ekosistemskih storitev ter ohranjanje habitatov in krajine;

| R.27 | Ohranjanje habitatov in vrst: delež kmetijskih zemljišč z upravljavskimi obveznostmi, ki podpirajo ohranjanje ali obnavljanje biotske raznovrstnosti |
| --- | --- |

R.27

Ohranjanje habitatov in vrst: delež kmetijskih zemljišč z upravljavskimi obveznostmi, ki podpirajo ohranjanje ali obnavljanje biotske raznovrstnosti

Privabljanje mladih kmetov in spodbujanje razvoja podjetij

| R.30 | Generacijska pomladitev: število mladih kmetov, ki vzpostavljajo kmetijsko gospodarstvo s podporo iz SKP |
| --- | --- |

R.30

Generacijska pomladitev: število mladih kmetov, ki vzpostavljajo kmetijsko gospodarstvo s podporo iz SKP

Spodbujanje zaposlovanja, rasti, socialne vključenosti in lokalnega razvoja na podeželskih območjih, vključno z biogospodarstvom in trajnostnim gozdarstvom;

| R.31 | Rast in delovna mesta na podeželskih območjih: nova delovna mesta pri projektih, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

R.31

Rast in delovna mesta na podeželskih območjih: nova delovna mesta pri projektih, ki prejemajo podporo

| R. | 34 Povezovanje evropskega podeželja: delež podeželskega prebivalstva, ki ima koristi od boljšega dostopa do storitev in infrastrukture zaradi podpore iz SKP |
| --- | --- |

R.

34 Povezovanje evropskega podeželja: delež podeželskega prebivalstva, ki ima koristi od boljšega dostopa do storitev in infrastrukture zaradi podpore iz SKP

Izboljšanje odziva kmetijstva EU na potrebe družbe po hrani in zdravju, vključno z zdravo, hranljivo in trajnostno hrano, ter dobrobiti živali.

| O.16 | Število glav velike živine s podporo za dobrobit živali, zdravje ali okrepljene ukrepe za biološko zaščito |
| --- | --- |

O.16

Število glav velike živine s podporo za dobrobit živali, zdravje ali okrepljene ukrepe za biološko zaščito

Sprememba

Sprememba

PRILOGA XII

PRILOGA XII

POROČANJE NA PODLAGI KLJUČNEGA NIZA KAZALNIKOV NA PODLAGI ČLENA 128

POROČANJE NA PODLAGI KLJUČNEGA NIZA KAZALNIKOV NA PODLAGI ČLENA 128

Kazalniki za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

| Cilji | Ključni niz kazalnikov |
| --- | --- |
| Podpora vzdržnim dohodkom in odpornosti
  kmetijskega sektorja po
  vsej Uniji za povečanje
  dolgoročne
  prehranske varnosti
  in raznovrstnosti kmetijstva ob hkratnem zagotavljanju varne in visokokakovostne hrane po poštenih cenah, da bi spremenili izgubo kmetov in zagotovili ekonomsko trajnost kmetijske proizvodnje v Uniji | O.3 | Število upravičencev do podpore SKP,
  vključno z razčlenitvijo na vrsto intervencije |

Cilji

Ključni niz kazalnikov

Podpora vzdržnim dohodkom in odpornosti
  kmetijskega sektorja po
  vsej Uniji za povečanje
  dolgoročne
  prehranske varnosti
  in raznovrstnosti kmetijstva ob hkratnem zagotavljanju varne in visokokakovostne hrane po poštenih cenah, da bi spremenili izgubo kmetov in zagotovili ekonomsko trajnost kmetijske proizvodnje v Uniji

kmetijskega sektorja po

dolgoročne

in raznovrstnosti kmetijstva ob hkratnem zagotavljanju varne in visokokakovostne hrane po poštenih cenah, da bi spremenili izgubo kmetov in zagotovili ekonomsko trajnost kmetijske proizvodnje v Uniji

O.3

Število upravičencev do podpore SKP,
  vključno z razčlenitvijo na vrsto intervencije

vključno z razčlenitvijo na vrsto intervencije

| R.6 | Prerazporeditev na manjše kmetije: odstotek dodatne podpore na hektar za upravičene kmetije pod povprečno velikostjo kmetije (v primerjavi s povprečjem) |
| --- | --- |

R.6

Prerazporeditev na manjše kmetije: odstotek dodatne podpore na hektar za upravičene kmetije pod povprečno velikostjo kmetije (v primerjavi s povprečjem)

Krepitev tržne usmerjenosti
  na lokalnih, nacionalnih in mednarodnih trgih ter trgih Unije, pa tudi stabilizacija trga, obvladovanje tveganj in kriz
  in povečanje
  dolgoročne
  konkurenčnosti
  kmetij ter zmožnosti predelave in trženja kmetijskih proizvodov z
  večjim poudarkom na
  razlikovanju kakovosti,
  raziskavah,
  inovacijah
  , tehnologiji,
  prenosu in izmenjavi znanja
  in digitalizaciji
  ter olajšanje dostopa kmetov do dinamike krožnega gospodarstva.

na lokalnih, nacionalnih in mednarodnih trgih ter trgih Unije, pa tudi stabilizacija trga, obvladovanje tveganj in kriz

dolgoročne

kmetij ter zmožnosti predelave in trženja kmetijskih proizvodov z

razlikovanju kakovosti,

inovacijah

prenosu in izmenjavi znanja

ter olajšanje dostopa kmetov do dinamike krožnega gospodarstva.

| R.9 | Modernizacija kmetij: delež kmetov, ki prejemajo podporo za naložbe v prestrukturiranje in modernizacijo, vključno za učinkovitejšo rabo virov |
| --- | --- |

R.9

Modernizacija kmetij: delež kmetov, ki prejemajo podporo za naložbe v prestrukturiranje in modernizacijo, vključno za učinkovitejšo rabo virov

Izboljšanje
  pogajalskega
  položaja kmetov v vrednostnih
  verigah s spodbujanjem združenj, organizacij proizvajalcev in kolektivnih pogajanj ter spodbujanjem kratkih dobavnih verig

pogajalskega

verigah s spodbujanjem združenj, organizacij proizvajalcev in kolektivnih pogajanj ter spodbujanjem kratkih dobavnih verig

| R.10 | Boljša organizacija dobavne verige: delež kmetov, ki sodelujejo v skupinah proizvajalcev, organizacijah proizvajalcev, na lokalnih trgih, v kratkih dobavnih verigah in shemah kakovosti, ki prejemajo podporo |
| --- | --- |

R.10

Boljša organizacija dobavne verige: delež kmetov, ki sodelujejo v skupinah proizvajalcev, organizacijah proizvajalcev, na lokalnih trgih, v kratkih dobavnih verigah in shemah kakovosti, ki prejemajo podporo

Prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje
  z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, vključno s povečanjem ponorov ogljika, sekvestracijo in skladiščenjem ogljika v kmetijskem in živilskem sektorju ter vključevanjem
  trajnostne energije,
  ob zagotavljanju prehranske varnosti ter trajnostnega upravljanja in varstva gozdov v skladu s Pariškim sporazumom

z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, vključno s povečanjem ponorov ogljika, sekvestracijo in skladiščenjem ogljika v kmetijskem in živilskem sektorju ter vključevanjem

ob zagotavljanju prehranske varnosti ter trajnostnega upravljanja in varstva gozdov v skladu s Pariškim sporazumom

| R.14 | Shranjevanje ogljika v tleh in biomasi: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za
  zmanjšanje
  emisij,
  ohranjanje
  in/ali
  povečevanje
  skladiščenja ogljika (trajno travinje,
  trajni nasadi s trajno travno rušo
  , kmetijska zemljišča,
  mokrišča
  , šotišča, gozd itn.) |
| --- | --- |

R.14

Shranjevanje ogljika v tleh in biomasi: delež kmetijskih zemljišč s prevzetimi obveznostmi za
  zmanjšanje
  emisij,
  ohranjanje
  in/ali
  povečevanje
  skladiščenja ogljika (trajno travinje,
  trajni nasadi s trajno travno rušo
  , kmetijska zemljišča,
  mokrišča
  , šotišča, gozd itn.)

zmanjšanje

ohranjanje

povečevanje

trajni nasadi s trajno travno rušo

mokrišča

Spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovitega upravljanja naravnih virov
  ter prispevanje k varstvu in izboljševanju kakovosti
  vode, tal in zraka,
  vključno trajnostnim upravljanjem hranil ter manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev, gnojil in antibiotikov

ter prispevanje k varstvu in izboljševanju kakovosti

vključno trajnostnim upravljanjem hranil ter manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev, gnojil in antibiotikov

| O.13 | Število hektarov (kmetijskih zemljišč)
  in število drugih enot
  , za katere veljajo okoljske/podnebne prevzete obveznosti, ki presegajo obvezne zahteve,
  vključno z ekoshemo |
| --- | --- |

O.13

Število hektarov (kmetijskih zemljišč)
  in število drugih enot
  , za katere veljajo okoljske/podnebne prevzete obveznosti, ki presegajo obvezne zahteve,
  vključno z ekoshemo

in število drugih enot

vključno z ekoshemo

| R.4 | Povezovanje dohodkovne podpore s standardi in dobrimi praksami: delež kmetijskih površin v uporabi, ki jih pokriva dohodkovna podpora in za katere velja pogojenost |
| --- | --- |

R.4

Povezovanje dohodkovne podpore s standardi in dobrimi praksami: delež kmetijskih površin v uporabi, ki jih pokriva dohodkovna podpora in za katere velja pogojenost

Prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju nanje
  z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, vključno s povečanjem ponorov ogljika, sekvestracijo in skladiščenjem ogljika v kmetijskem in živilskem sektorju ter vključevanjem
  trajnostne energije
  , ob zagotavljanju prehranske varnosti ter trajnostnega upravljanja in varstva gozdov v skladu s Pariškim sporazumom

z zmanjševanjem emisij toplogrednih plinov, vključno s povečanjem ponorov ogljika, sekvestracijo in skladiščenjem ogljika v kmetijskem in živilskem sektorju ter vključevanjem

, ob zagotavljanju prehranske varnosti ter trajnostnega upravljanja in varstva gozdov v skladu s Pariškim sporazumom

| R.27 | Ohranjanje habitatov in vrst: delež kmetijskih zemljišč z upravljavskimi obveznostmi, ki podpirajo ohranjanje ali obnavljanje biotske raznovrstnosti,
  vključno s kmetijskimi zemljišči z visoko naravno vrednostjo |
| --- | --- |

R.27

Ohranjanje habitatov in vrst: delež kmetijskih zemljišč z upravljavskimi obveznostmi, ki podpirajo ohranjanje ali obnavljanje biotske raznovrstnosti,
  vključno s kmetijskimi zemljišči z visoko naravno vrednostjo

vključno s kmetijskimi zemljišči z visoko naravno vrednostjo

Privabljanje
  in podpora
  mladih kmetov
  in novih kmetov ter spodbujanje udeležbe žensk v kmetijskem sektorju, zlasti na najmanj poseljenih območjih ter območjih z naravnimi omejitvami; spodbujanje usposabljanja in pridobivanja izkušenj po vsej Uniji, trajnostnega
  razvoja podjetij
  in ustvarjanja delovnih mest
  na podeželskih območjih;

in podpora

in novih kmetov ter spodbujanje udeležbe žensk v kmetijskem sektorju, zlasti na najmanj poseljenih območjih ter območjih z naravnimi omejitvami; spodbujanje usposabljanja in pridobivanja izkušenj po vsej Uniji, trajnostnega

in ustvarjanja delovnih mest

| R.30 | Generacijska pomladitev: Število mladih
  in novih kmetov
  , ki vzpostavljajo kmetijsko gospodarstvo s podporo iz SKP,
  vključno z razčlenitvijo po spolu |
| --- | --- |

R.30

Generacijska pomladitev: Število mladih
  in novih kmetov
  , ki vzpostavljajo kmetijsko gospodarstvo s podporo iz SKP,
  vključno z razčlenitvijo po spolu

in novih kmetov

vključno z razčlenitvijo po spolu

Spodbujanje
  socialne in ozemeljske kohezije na podeželskih območjih, tudi prek ustvarjanja
  delovnih mest, rasti,
  naložb in
  socialne vključenosti,
  boja proti revščini na podeželju
  in
  prek
  lokalnega razvoja,
  vključno z visokokakovostnimi lokalnimi storitvami za podeželske skupnosti, s posebnim poudarkom na območjih z naravnimi omejitvami
  ;
  spodbujanje dostojnih življenjskih, delovnih in gospodarskih pogojev; diverzifikacija dejavnosti in dohodka
  , vključno
  s kmečkim turizmom,
  biogospodarstvom,
  krožnim gospodarstvom
  in trajnostnim gozdarstvom,
  ob spoštovanju enakosti med spoloma; spodbujanje enakih možnosti na podeželskih območjih s posebnimi ukrepi za podpiranje in priznavanje dela žensk v kmetijstvu, rokodelstvu, turizmu ter lokalnih storitvah

socialne in ozemeljske kohezije na podeželskih območjih, tudi prek ustvarjanja

naložb in

boja proti revščini na podeželju

prek

vključno z visokokakovostnimi lokalnimi storitvami za podeželske skupnosti, s posebnim poudarkom na območjih z naravnimi omejitvami

spodbujanje dostojnih življenjskih, delovnih in gospodarskih pogojev; diverzifikacija dejavnosti in dohodka

s kmečkim turizmom,

krožnim gospodarstvom

ob spoštovanju enakosti med spoloma; spodbujanje enakih možnosti na podeželskih območjih s posebnimi ukrepi za podpiranje in priznavanje dela žensk v kmetijstvu, rokodelstvu, turizmu ter lokalnih storitvah

| R.31 | Rast in delovna mesta na podeželskih območjih: nova delovna mesta pri projektih, ki prejemajo podporo,
  vključno z razčlenitvijo po spolu |
| --- | --- |

R.31

Rast in delovna mesta na podeželskih območjih: nova delovna mesta pri projektih, ki prejemajo podporo,
  vključno z razčlenitvijo po spolu

vključno z razčlenitvijo po spolu

| R. | 34 Povezovanje evropskega podeželja: delež podeželskega prebivalstva, ki ima koristi od boljšega dostopa do storitev in infrastrukture zaradi podpore iz SKP |
| --- | --- |

R.

34 Povezovanje evropskega podeželja: delež podeželskega prebivalstva, ki ima koristi od boljšega dostopa do storitev in infrastrukture zaradi podpore iz SKP

Izboljšanje odziva kmetijstva EU na potrebe družbe na področju hrane in zdravja, vključno z varno, hranljivo,
  visokokakovostno
  in trajnostno hrano,
  ekološkim kmetijstvom, zavrženo hrano in okoljsko trajnostjo, odpornostjo na antimikrobike in izboljšanjem zdravja in dobrobiti živali, ter večja ozaveščenost državljanov o pomenu kmetijstva in podeželskih območij ob prispevanju k izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030

visokokakovostno

ekološkim kmetijstvom, zavrženo hrano in okoljsko trajnostjo, odpornostjo na antimikrobike in izboljšanjem zdravja in dobrobiti živali, ter večja ozaveščenost državljanov o pomenu kmetijstva in podeželskih območij ob prispevanju k izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030

| O.16 | Število glav velike živine s podporo za dobrobit živali, zdravje ali okrepljene ukrepe za biološko zaščito |
| --- | --- |

O.16

Število glav velike živine s podporo za dobrobit živali, zdravje ali okrepljene ukrepe za biološko zaščito

---

(*1)  Sklici na „cp“ v naslovih sprejetih sprememb se razumejo kot ustrezni deli navedenih sprememb.

*1

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0200/2019).

1

(1a)  
  Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (UL L 180, 15.7.2010, str. 1).

1a

Direktiva 2010/41/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS (UL L 180, 15.7.2010, str. 1).

(11)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

11

(12)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

12

(13)  Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaženjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98,
  (EC)
  št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

14

(EC)

(15)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

15

(16)  Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71).

16

(11)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

11

(12)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

12

(13)  Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaženjem z nitrati iz kmetijskih virov (UL L 375, 31.12.1991, str. 1).

13

(14)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98,
  (ES)
  št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

14

(ES)

(15)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

15

(16)  Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71).

16

(17)  
  Memorandum o soglasju o oljnicah, sklenjen med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike v okviru GATT (UL L 147, 18.6.1993).

17

Memorandum o soglasju o oljnicah, sklenjen med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike v okviru GATT (UL L 147, 18.6.1993).

(1a)  
  Uredba (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 in Sklepa št. 529/2013/EU (UL L 156, 19.6.2018, str. 1).

1a

Uredba (EU) 2018/841 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o vključitvi emisij toplogrednih plinov in odvzemov zaradi rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva v okvir podnebne in energetske politike do leta 2030 ter spremembi Uredbe (EU) št. 525/2013 in Sklepa št. 529/2013/EU (UL L 156, 19.6.2018, str. 1).

(1a)  
  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

1a

Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

(1a)  
  Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 343, 14.12.2012, str. 1).

1a

Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 343, 14.12.2012, str. 1).

(1a)  
  Uredba (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 (UL L 78, 20.3.2013, str. 41).

1a

Uredba (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 (UL L 78, 20.3.2013, str. 41).

(1a)  
  Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (nuts) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

1a

Uredba (ES) št. 1059/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o oblikovanju skupne klasifikacije statističnih teritorialnih enot (nuts) (UL L 154, 21.6.2003, str. 1).

(1a)  
  Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

1a

Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (UL L 140, 5.6.2009, str. 16).

(19)  
  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

19

Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

(20)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

20

(19)  
  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

19

Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

(20)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

20

(22)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

22

(22)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

22

(26)  Uredba (EU) [.../...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne [datum] [polni naslov] (UL L).

26

(26)  Uredba (EU) [.../...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne [datum] [polni naslov] (UL L).

26

(28)  Uredba Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi določenih uredb (UL L 160, 26.6.1999, str. 80).

28

(29)  Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, str. 1).

29

(28)  Uredba Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi določenih uredb (UL L 160, 26.6.1999, str. 80).

28

(29)  Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 z dne 20. septembra 2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (UL L 277, 21.10.2005, str. 1).

29

(1a)  
  Uredba (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (UL L 150, 14.6.2018, str. 1).

1a

Uredba (EU) 2018/848 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 (UL L 150, 14.6.2018, str. 1).

(30)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

30

(30)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

30

(31)  Evropski akcijski načrt „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (COM(2017)0339).

31

(31)  Evropski akcijski načrt „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (COM(2017)0339).

31

(38)  Predlog uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, COM(2018)0322.

38

(38)  Predlog uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027, Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij, COM(2018)0322.

38

(40)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

40

(40)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

40

(2)  Varovalni pasovi v okviru dobrih kmetijskih in okoljskih pogojev morajo na ranljivih območjih, določenih v skladu s členom 3(2) Direktive 91/676/EGS, in zunaj njih izpolnjevati vsaj zahteve v zvezi s pogoji za vnos gnojil v tla blizu vodotokov, navedene v točki A.4 Priloge II k Direktivi 91/676/EGS, ki jih je treba uporabljati v skladu z delovnimi programi, ki jih države članice določijo v skladu s členom 5(4) Direktive 91/676/EGS.

2

(3)  
  Orodje zagotavlja vsaj naslednje elemente in funkcije:

3

Orodje zagotavlja vsaj naslednje elemente in funkcije:

| a) | elementi








  — | ustrezne informacije o kmetijah na podlagi LPIS in IAKS; |
| --- | --- | --- |

a)

a)

elementi

elementi

—

ustrezne informacije o kmetijah na podlagi LPIS in IAKS;

ustrezne informacije o kmetijah na podlagi LPIS in IAKS;

| — | informacije, pridobljene pri vzorčenju tal, o primernem prostorskem in časovnem obsegu; |
| --- | --- |

—

informacije, pridobljene pri vzorčenju tal, o primernem prostorskem in časovnem obsegu;

informacije, pridobljene pri vzorčenju tal, o primernem prostorskem in časovnem obsegu;

| — | informacije o ustreznih praksah upravljanja, zgodovini zasaditve in ciljih glede pridelka; |
| --- | --- |

—

informacije o ustreznih praksah upravljanja, zgodovini zasaditve in ciljih glede pridelka;

informacije o ustreznih praksah upravljanja, zgodovini zasaditve in ciljih glede pridelka;

| — | označbe o pravnih omejitvah in zahtevah, relevantnih za upravljanje hranil na kmetijskih gospodarstvih; |
| --- | --- |

—

označbe o pravnih omejitvah in zahtevah, relevantnih za upravljanje hranil na kmetijskih gospodarstvih;

označbe o pravnih omejitvah in zahtevah, relevantnih za upravljanje hranil na kmetijskih gospodarstvih;

| — | celotni bilančni presežek hranil; |
| --- | --- |

—

celotni bilančni presežek hranil;

celotni bilančni presežek hranil;

| b) | funkcije








  — | samodejno povezovanje podatkov iz različnih virov (LPIS in IAKS; podatki, ki jih ustvarijo kmetje; analize tal itn.) v čim večji meri, da se kmetje izognejo podvajanju vnašanja podatkov; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

funkcije

funkcije

—

samodejno povezovanje podatkov iz različnih virov (LPIS in IAKS; podatki, ki jih ustvarijo kmetje; analize tal itn.) v čim večji meri, da se kmetje izognejo podvajanju vnašanja podatkov;

samodejno povezovanje podatkov iz različnih virov (LPIS in IAKS; podatki, ki jih ustvarijo kmetje; analize tal itn.) v čim večji meri, da se kmetje izognejo podvajanju vnašanja podatkov;

| — | dovoljena dvosmerna komunikacija med plačilno agencijo/organi upravljanja in kmeti; |
| --- | --- |

—

dovoljena dvosmerna komunikacija med plačilno agencijo/organi upravljanja in kmeti;

dovoljena dvosmerna komunikacija med plačilno agencijo/organi upravljanja in kmeti;

| — | modularnost in možnost nadaljnje podpore trajnostnih ciljev (npr. upravljanje emisij, gospodarjenje z vodo); |
| --- | --- |

—

modularnost in možnost nadaljnje podpore trajnostnih ciljev (npr. upravljanje emisij, gospodarjenje z vodo);

modularnost in možnost nadaljnje podpore trajnostnih ciljev (npr. upravljanje emisij, gospodarjenje z vodo);

| — | spoštovanje načel interoperabilnosti, odprtosti in ponovne uporabe podatkov EU; |
| --- | --- |

—

spoštovanje načel interoperabilnosti, odprtosti in ponovne uporabe podatkov EU;

spoštovanje načel interoperabilnosti, odprtosti in ponovne uporabe podatkov EU;

| — | jamstva za varstvo in zasebnost podatkov v skladu z najboljšimi sodobnimi standardi. |
| --- | --- |

—

jamstva za varstvo in zasebnost podatkov v skladu z najboljšimi sodobnimi standardi.

jamstva za varstvo in zasebnost podatkov v skladu z najboljšimi sodobnimi standardi.

(4)  Kot se izvaja zlasti:

4

| — | s členom 14 Uredbe (ES) št. 470/2009 in Prilogo k Uredbi (ES) št. 37/2010; |
| --- | --- |

—

s členom 14 Uredbe (ES) št. 470/2009 in Prilogo k Uredbi (ES) št. 37/2010;

| — | z Uredbo (ES) št. 852/2004: člen 4(1) in del A Priloge I (II 4 (g, h, j), 5 (f, h), 6; III 8 (a, b, d, e), 9 (a, c)); |
| --- | --- |

—

z Uredbo (ES) št. 852/2004: člen 4(1) in del A Priloge I (II 4 (g, h, j), 5 (f, h), 6; III 8 (a, b, d, e), 9 (a, c));

| — | z Uredbo (ES) št. 853/2004: člen 3(1) in poglavje 1 oddelka IX Priloge III (I-1 b, c, d, e; I-2 a (i, ii, iii), b (i, ii), c; I-3; I-4; I-5; II-A 1, 2, 3, 4; II-B 1(a, d), 2, 4(a, b)), poglavje 1(1) oddelka X Priloge III; |
| --- | --- |

—

z Uredbo (ES) št. 853/2004: člen 3(1) in poglavje 1 oddelka IX Priloge III (I-1 b, c, d, e; I-2 a (i, ii, iii), b (i, ii), c; I-3; I-4; I-5; II-A 1, 2, 3, 4; II-B 1(a, d), 2, 4(a, b)), poglavje 1(1) oddelka X Priloge III;

| — | z Uredbo (ES) št. 183/2005: člen 5(1) in del A Priloge I (I-4 e, g; II-2 a, b, e), člen 5(5) in Priloga III (naslov „KRMLJENJE“, točka 1 „Shranjevanje“, prvi in zadnji stavek, ter točka 2 „Distribucija“, tretji stavek), člen 5(6) ter |
| --- | --- |

—

z Uredbo (ES) št. 183/2005: člen 5(1) in del A Priloge I (I-4 e, g; II-2 a, b, e), člen 5(5) in Priloga III (naslov „KRMLJENJE“, točka 1 „Shranjevanje“, prvi in zadnji stavek, ter točka 2 „Distribucija“, tretji stavek), člen 5(6) ter

| — | z Uredbo (ES) št. 396/2005: člen 18. |
| --- | --- |

—

z Uredbo (ES) št. 396/2005: člen 18.

(5)  
  Zagotoviti je treba, da ne bo prišlo do izgube celotnega trajnega travinja na regionalni in/ali nacionalni ravni.

5

Zagotoviti je treba, da ne bo prišlo do izgube celotnega trajnega travinja na regionalni in/ali nacionalni ravni.

(6)  
  Države članice z obsežnimi jarki za odtekanje in namakanje lahko, če je to za posamezno območje ustrezno utemeljeno, prilagodijo najmanjšo širino posebnim lokalnim okoliščinam države članice.

6

Države članice z obsežnimi jarki za odtekanje in namakanje lahko, če je to za posamezno območje ustrezno utemeljeno, prilagodijo najmanjšo širino posebnim lokalnim okoliščinam države članice.

(7)  
  Uporaba obstoječe prožnosti Uredbe (EU) št. 1307/2013, člen 46

7

Uporaba obstoječe prožnosti Uredbe (EU) št. 1307/2013, člen 46

(8)  Kot se izvaja zlasti:

8

| — | s členom 14 Uredbe (ES) št. 470/2009 in Prilogo k Uredbi (ES) št. 37/2010; |
| --- | --- |

—

s členom 14 Uredbe (ES) št. 470/2009 in Prilogo k Uredbi (ES) št. 37/2010;

| — | z Uredbo (ES) št. 852/2004: člen 4(1) in del A Priloge I (II 4 (g, h, j), 5 (f, h), 6; III 8 (a, b, d, e), 9 (a, c)); |
| --- | --- |

—

z Uredbo (ES) št. 852/2004: člen 4(1) in del A Priloge I (II 4 (g, h, j), 5 (f, h), 6; III 8 (a, b, d, e), 9 (a, c));

| — | z Uredbo (ES) št. 853/2004: člen 3(1) in poglavje 1 oddelka IX Priloge III (I-1 b, c, d, e; I-2 a (i, ii, iii), b (i, ii), c; I-3; I-4; I-5; II-A 1, 2, 3, 4; II-B 1(a, d), 2, 4(a, b)), poglavje 1(1) oddelka X Priloge III; |
| --- | --- |

—

z Uredbo (ES) št. 853/2004: člen 3(1) in poglavje 1 oddelka IX Priloge III (I-1 b, c, d, e; I-2 a (i, ii, iii), b (i, ii), c; I-3; I-4; I-5; II-A 1, 2, 3, 4; II-B 1(a, d), 2, 4(a, b)), poglavje 1(1) oddelka X Priloge III;

| — | z Uredbo (ES) št. 183/2005: člen 5(1) in del A Priloge I (I-4 e, g; II-2 a, b, e), člen 5(5) in Priloga III (naslov „KRMLJENJE“, točka 1 „Shranjevanje“, prvi in zadnji stavek, ter točka 2 „Distribucija“, tretji stavek), člen 5(6) ter |
| --- | --- |

—

z Uredbo (ES) št. 183/2005: člen 5(1) in del A Priloge I (I-4 e, g; II-2 a, b, e), člen 5(5) in Priloga III (naslov „KRMLJENJE“, točka 1 „Shranjevanje“, prvi in zadnji stavek, ter točka 2 „Distribucija“, tretji stavek), člen 5(6) ter

| — | z Uredbo (ES) št. 396/2005: člen 18. |
| --- | --- |

—

z Uredbo (ES) št. 396/2005: člen 18.

(9)  Zneski pod „cene v letu 2018“ so vključeni informativno; gre za okvirne zneske, ki niso pravno zavezujoči.

9

(10)  Zneski pod „cene v letu 2018“ so vključeni informativno; gre za okvirne zneske, ki niso pravno zavezujoči.

10

(*2)  
  Ti zneski se v ustrezno utemeljenih primerih lahko povečajo ob upoštevanju posebnih okoliščin, ki jih je treba utemeljiti v programih razvoja podeželja.

*2

Ti zneski se v ustrezno utemeljenih primerih lahko povečajo ob upoštevanju posebnih okoliščin, ki jih je treba utemeljiti v programih razvoja podeželja.

(*3)  
  Ti zneski se v ustrezno utemeljenih primerih lahko zmanjšajo ob upoštevanju posebnih okoliščin, ki jih je treba utemeljiti v programih razvoja podeželja.

*3

Ti zneski se v ustrezno utemeljenih primerih lahko zmanjšajo ob upoštevanju posebnih okoliščin, ki jih je treba utemeljiti v programih razvoja podeželja.

---

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/571 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/571

---

P9_TA(2020)0288

Skupna kmetijska politika: financiranje, upravljanje in spremljanje ***I

Spremembe (*1) Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. oktobra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (COM(2018)0393 – C8-0247/2018 – 2018/0217(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 404/19)

Sprememba 284

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Komisija v svojem sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva“ z dne 29. novembra 2017 ugotavlja, da bi morala skupna kmetijska politika (v nadaljnjem besedilu: SKP) še naprej krepiti svoj odziv na prihodnje izzive in priložnosti s krepitvijo zaposlovanja,
  gospodarske rasti in naložb
  , z bojem proti podnebnim spremembam in prilagajanjem nanje ter s 
  spodbujanjem
  raziskav in
  razvoja tudi izven
  laboratorijev, na
  poljih
  in
  tržiščih
  . Prav tako bi SKP morala upoštevati pomisleke državljanov glede trajnostne kmetijske proizvodnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Komisija v svojem sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva“ z dne 29. novembra 2017 ugotavlja, da bi morala skupna kmetijska politika (v nadaljnjem besedilu: SKP) še naprej krepiti svoj odziv na prihodnje izzive in priložnosti s krepitvijo zaposlovanja,
  gospodarske rasti in naložb
  , z bojem proti podnebnim spremembam in prilagajanjem nanje ter s 
  spodbujanjem
  raziskav in
  razvoja tudi izven
  laboratorijev, na
  poljih
  in
  tržiščih
  . Prav tako bi SKP morala upoštevati pomisleke državljanov glede trajnostne kmetijske proizvodnje.

| (1) | Komisija v svojem sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva“ z dne 29. novembra 2017 ugotavlja, da bi morala skupna kmetijska politika (v nadaljnjem besedilu: SKP) še naprej krepiti svoj odziv na prihodnje izzive in priložnosti s krepitvijo zaposlovanja
  in naložb
  ,
  z zvišanjem delovnih standardov
  , z bojem proti podnebnim spremembam in prilagajanjem nanje ter s 
  prilagajanjem in prenašanjem
  raziskav in
  inovacij iz
  laboratorijev na
  polja
  in
  tržišča
  . Prav tako bi SKP morala upoštevati pomisleke državljanov glede trajnostne kmetijske proizvodnje
  in razvoja podeželja
  . |
| --- | --- |

(1)

Komisija v svojem sporočilu Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva“ z dne 29. novembra 2017 ugotavlja, da bi morala skupna kmetijska politika (v nadaljnjem besedilu: SKP) še naprej krepiti svoj odziv na prihodnje izzive in priložnosti s krepitvijo zaposlovanja
  in naložb
  ,
  z zvišanjem delovnih standardov
  , z bojem proti podnebnim spremembam in prilagajanjem nanje ter s 
  prilagajanjem in prenašanjem
  raziskav in
  inovacij iz
  laboratorijev na
  polja
  in
  tržišča
  . Prav tako bi SKP morala upoštevati pomisleke državljanov glede trajnostne kmetijske proizvodnje
  in razvoja podeželja
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Kmetijski sektor ne sme utrpeti finančnih posledic zaradi političnih odločitev, kot je izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije ali financiranje novih politik Unije. Upoštevati bi bilo treba resolucijo Evropskega parlamenta z dne 30. maja 2018 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in lastnih sredstvih (2018/2714(RSP)), v kateri obžaluje, da predlog Komisije z dne 2. maja 2018 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 vodi v zmanjšanje sredstev za SKP, in sicer za 15 %, še posebej pa Evropski parlament nasprotuje korenitim rezom, ki bodo negativno vplivali na samo naravo in cilje SKP. V zvezi s tem je izrazil tudi pomisleke glede predloga za zmanjšanje sredstev Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja za več kot 25 %. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Kmetijski sektor ne sme utrpeti finančnih posledic zaradi političnih odločitev, kot je izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije ali financiranje novih politik Unije. Upoštevati bi bilo treba resolucijo Evropskega parlamenta z dne 30. maja 2018 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in lastnih sredstvih (2018/2714(RSP)), v kateri obžaluje, da predlog Komisije z dne 2. maja 2018 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 vodi v zmanjšanje sredstev za SKP, in sicer za 15 %, še posebej pa Evropski parlament nasprotuje korenitim rezom, ki bodo negativno vplivali na samo naravo in cilje SKP. V zvezi s tem je izrazil tudi pomisleke glede predloga za zmanjšanje sredstev Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja za več kot 25 %.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1b) | SKP ima zaradi neposrednih plačil kmetom in sredstev drugega stebra za kmete temeljno vlogo v Uniji, saj znatno prispeva ne le k prehranski varnosti, ampak tudi k naložbam in zaposlovanju na podeželju. Predvideni veliki rezi SKP niso sprejemljivi. Zato bi morala biti SKP osredotočena na svoje osrednje dejavnosti, finančna sredstva, dodeljena SKP za obdobje 2021–2027 za EU-27, pa bi bilo treba ohraniti vsaj na ravni proračuna za obdobje 2014–2020, skupaj z načrtovanim začetnim zneskom za kmetijsko krizno rezervo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1b)

SKP ima zaradi neposrednih plačil kmetom in sredstev drugega stebra za kmete temeljno vlogo v Uniji, saj znatno prispeva ne le k prehranski varnosti, ampak tudi k naložbam in zaposlovanju na podeželju. Predvideni veliki rezi SKP niso sprejemljivi. Zato bi morala biti SKP osredotočena na svoje osrednje dejavnosti, finančna sredstva, dodeljena SKP za obdobje 2021–2027 za EU-27, pa bi bilo treba ohraniti vsaj na ravni proračuna za obdobje 2014–2020, skupaj z načrtovanim začetnim zneskom za kmetijsko krizno rezervo.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1c) | V skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) bi bilo treba pri izvajanju SKP upoštevati cilje razvojnega sodelovanja, med drugim agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 in doseganje obveznosti Unije za blažitev podnebnih sprememb v okviru Pariškega sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1c)

V skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) bi bilo treba pri izvajanju SKP upoštevati cilje razvojnega sodelovanja, med drugim agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 in doseganje obveznosti Unije za blažitev podnebnih sprememb v okviru Pariškega sporazuma.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Model izvajanja SKP, ki temelji na skladnosti s predpisi, bi se moral prilagoditi in bolj osredotočiti na rezultate in smotrnost. Unija bi morala zato določiti osnovne politične cilje, vrste intervencij in osnovne zahteve Unije, države članice pa bi morale v večji meri prevzeti odgovornost za doseganje ciljev. Zato
  je potrebna
  večja subsidiarnost, da bi se bolje upoštevale lokalne razmere in potrebe. V skladu z novim modelom izvajanja bi morale biti države članice odgovorne za oblikovanje svojih intervencij SKP v skladu z osnovnimi zahtevami Unije, da bi čim bolj prispevale k ciljem Unije za SKP
  ter vzpostavile
  in
  oblikovale
  okvir za zagotavljanje
  skladnosti
  in
  kontrole
  za
  upravičence
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Model izvajanja SKP, ki temelji na skladnosti s predpisi, bi se moral prilagoditi in bolj osredotočiti na rezultate in smotrnost. Unija bi morala zato določiti osnovne politične cilje, vrste intervencij in osnovne zahteve Unije, države članice pa bi morale v večji meri prevzeti odgovornost za doseganje ciljev. Zato
  je potrebna
  večja subsidiarnost, da bi se bolje upoštevale lokalne razmere in potrebe. V skladu z novim modelom izvajanja bi morale biti države članice odgovorne za oblikovanje svojih intervencij SKP v skladu z osnovnimi zahtevami Unije, da bi čim bolj prispevale k ciljem Unije za SKP
  ter vzpostavile
  in
  oblikovale
  okvir za zagotavljanje
  skladnosti
  in
  kontrole
  za
  upravičence
  .

| (3) | Model izvajanja SKP, ki temelji na skladnosti s predpisi, bi se moral prilagoditi in bolj osredotočiti na rezultate in smotrnost. Unija bi morala zato določiti osnovne politične cilje, vrste intervencij in osnovne zahteve Unije, države članice pa bi morale v večji meri prevzeti odgovornost za doseganje ciljev. Zato
  sta potrebni
  večja subsidiarnost
  in prožnost
  , da bi se bolje upoštevale lokalne razmere in potrebe. V skladu z novim modelom izvajanja bi morale biti države članice odgovorne za oblikovanje svojih intervencij SKP v skladu z 
  njihovimi posebnimi potrebami in
  osnovnimi zahtevami Unije, da bi čim bolj prispevale k ciljem Unije za SKP
  . Države članice bi morale tudi vzpostaviti
  in
  oblikovati
  okvir za zagotavljanje
  kontrole za upravičence, da bi še naprej zagotavljale skladnost intervencij strateških načrtov SKP z veljavnim pravom Unije. Osnovne zahteve Unije, vključno z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji ter predpisanimi zahtevami ravnanja, zagotavljajo skupni pristop in enake konkurenčne pogoje za države članice. |
| --- | --- |

(3)

Model izvajanja SKP, ki temelji na skladnosti s predpisi, bi se moral prilagoditi in bolj osredotočiti na rezultate in smotrnost. Unija bi morala zato določiti osnovne politične cilje, vrste intervencij in osnovne zahteve Unije, države članice pa bi morale v večji meri prevzeti odgovornost za doseganje ciljev. Zato
  sta potrebni
  večja subsidiarnost
  in prožnost
  , da bi se bolje upoštevale lokalne razmere in potrebe. V skladu z novim modelom izvajanja bi morale biti države članice odgovorne za oblikovanje svojih intervencij SKP v skladu z 
  njihovimi posebnimi potrebami in
  osnovnimi zahtevami Unije, da bi čim bolj prispevale k ciljem Unije za SKP
  . Države članice bi morale tudi vzpostaviti
  in
  oblikovati
  okvir za zagotavljanje
  kontrole za upravičence, da bi še naprej zagotavljale skladnost intervencij strateških načrtov SKP z veljavnim pravom Unije. Osnovne zahteve Unije, vključno z dobrimi kmetijskimi in okoljskimi pogoji ter predpisanimi zahtevami ravnanja, zagotavljajo skupni pristop in enake konkurenčne pogoje za države članice.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Določbe Uredbe (EU, Euratom) .../... Evropskega parlamenta in Sveta [nova finančna uredba] (12), zlasti tiste, ki urejajo deljeno upravljanje z državami članicami, vlogo akreditiranih organov in proračunska načela, bi se morale uporabljati za intervencije in ukrepe, določene v tej uredbi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Določbe Uredbe (EU, Euratom) .../... Evropskega parlamenta in Sveta [nova finančna uredba] (12), zlasti tiste, ki urejajo deljeno upravljanje z državami članicami, vlogo akreditiranih organov in proračunska načela, bi se morale uporabljati za intervencije in ukrepe, določene v tej uredbi.

| (5) | Določbe Uredbe (EU, Euratom) 
  2018/1046
  Evropskega parlamenta in Sveta [nova finančna uredba] (12), zlasti tiste, ki urejajo deljeno upravljanje z državami članicami, vlogo akreditiranih organov in proračunska načela, bi se morale uporabljati za intervencije in ukrepe, določene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Določbe Uredbe (EU, Euratom) 
  2018/1046
  Evropskega parlamenta in Sveta [nova finančna uredba] (12), zlasti tiste, ki urejajo deljeno upravljanje z državami članicami, vlogo akreditiranih organov in proračunska načela, bi se morale uporabljati za intervencije in ukrepe, določene v tej uredbi.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Nekatere določbe Uredbe (EU) .../...[uredba o skupnih določbah

   (1a)

  ] bi se morale uporabljati za to uredbo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Nekatere določbe Uredbe (EU) .../...[uredba o skupnih določbah

   (1a)

  ] bi se morale uporabljati za to uredbo.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Države članice bi se morale vzdržati dodajanja pravil, ki upravičencem otežujejo uporabo sredstev iz skladov EKJS in EKSRP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

Države članice bi se morale vzdržati dodajanja pravil, ki upravičencem otežujejo uporabo sredstev iz skladov EKJS in EKSRP.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Potrebne so določbe o akreditaciji plačilnih agencij in usklajevalnih organov s strani držav članic ter o uvedbi postopkov za pridobitev izjav o upravljanju
  in letnih
  poročil o smotrnosti, za pridobitev certifikacije za sisteme za upravljanje in spremljanje ter sisteme za poročanje ter za pridobitev certifikacije letnih obračunov s strani neodvisnih organov. Da se zagotovi pregleden sistem pregledov, ki se izvedejo na nacionalni ravni, zlasti pri postopkih za odobritev, potrditev veljavnosti in plačila, ter zmanjša upravno breme in breme revizij za Komisijo in države članice v primerih, ko je potrebna akreditacija za vsako posamezno plačilno agencijo, bi bilo treba omejiti število organov in teles, ki so jim dodeljena navedena pooblastila, ob upoštevanju ustavnih določb posamezne države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Potrebne so določbe o akreditaciji plačilnih agencij in usklajevalnih organov s strani držav članic ter o uvedbi postopkov za pridobitev izjav o upravljanju
  in letnih
  poročil o smotrnosti, za pridobitev certifikacije za sisteme za upravljanje in spremljanje ter sisteme za poročanje ter za pridobitev certifikacije letnih obračunov s strani neodvisnih organov. Da se zagotovi pregleden sistem pregledov, ki se izvedejo na nacionalni ravni, zlasti pri postopkih za odobritev, potrditev veljavnosti in plačila, ter zmanjša upravno breme in breme revizij za Komisijo in države članice v primerih, ko je potrebna akreditacija za vsako posamezno plačilno agencijo, bi bilo treba omejiti število organov in teles, ki so jim dodeljena navedena pooblastila, ob upoštevanju ustavnih določb posamezne države članice.

| (9) | Potrebne so določbe o akreditaciji plačilnih agencij in usklajevalnih organov s strani držav članic ter o uvedbi postopkov za pridobitev izjav o upravljanju
  , poročil o letni potrditvi obračunov in
  poročil o smotrnosti, za pridobitev certifikacije za sisteme za upravljanje in spremljanje ter sisteme za poročanje ter za pridobitev certifikacije letnih obračunov s strani neodvisnih organov. Da se zagotovi pregleden sistem pregledov, ki se izvedejo na nacionalni ravni, zlasti pri postopkih za odobritev, potrditev veljavnosti in plačila, ter zmanjša upravno breme in breme revizij za Komisijo in države članice v primerih, ko je potrebna akreditacija za vsako posamezno plačilno agencijo, bi bilo treba omejiti število organov in teles, ki so jim dodeljena navedena pooblastila, ob upoštevanju ustavnih določb posamezne države članice.
  Plačilne agencije bi morale razviti svojo svetovalsko vlogo kmetom ter si prizadevati za poenostavitev postopkov za upravičence ob hkratnem zagotavljanju skladnosti s standardi na ravni Unije. |
| --- | --- |

(9)

Potrebne so določbe o akreditaciji plačilnih agencij in usklajevalnih organov s strani držav članic ter o uvedbi postopkov za pridobitev izjav o upravljanju
  , poročil o letni potrditvi obračunov in
  poročil o smotrnosti, za pridobitev certifikacije za sisteme za upravljanje in spremljanje ter sisteme za poročanje ter za pridobitev certifikacije letnih obračunov s strani neodvisnih organov. Da se zagotovi pregleden sistem pregledov, ki se izvedejo na nacionalni ravni, zlasti pri postopkih za odobritev, potrditev veljavnosti in plačila, ter zmanjša upravno breme in breme revizij za Komisijo in države članice v primerih, ko je potrebna akreditacija za vsako posamezno plačilno agencijo, bi bilo treba omejiti število organov in teles, ki so jim dodeljena navedena pooblastila, ob upoštevanju ustavnih določb posamezne države članice.
  Plačilne agencije bi morale razviti svojo svetovalsko vlogo kmetom ter si prizadevati za poenostavitev postopkov za upravičence ob hkratnem zagotavljanju skladnosti s standardi na ravni Unije.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Kadar država članica akreditira več kot eno plačilno agencijo, bi morala imenovati en sam javni usklajevalni organ, ki zagotovi usklajeno upravljanje skladov, povezavo med Komisijo in različnimi akreditiranimi plačilnimi agencijami ter da so Komisiji hitro na voljo zahtevani podatki o operacijah različnih plačilnih agencij. Usklajevalni organ bi moral tudi sprejeti in usklajevati ukrepe za odpravo splošnih pomanjkljivosti, odkritih na nacionalni ravni, in Komisijo obveščati o nadaljnjih ukrepih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Kadar država članica akreditira več kot eno plačilno agencijo, bi morala imenovati en sam javni usklajevalni organ, ki zagotovi usklajeno upravljanje skladov, povezavo med Komisijo in različnimi akreditiranimi plačilnimi agencijami ter da so Komisiji hitro na voljo zahtevani podatki o operacijah različnih plačilnih agencij. Usklajevalni organ bi moral tudi sprejeti in usklajevati ukrepe za odpravo splošnih pomanjkljivosti, odkritih na nacionalni ravni, in Komisijo obveščati o nadaljnjih ukrepih.

| (10) | Kadar država članica akreditira več kot eno plačilno agencijo, bi morala imenovati en sam javni usklajevalni organ, ki zagotovi usklajeno upravljanje skladov, povezavo med Komisijo in različnimi akreditiranimi plačilnimi agencijami ter da so Komisiji hitro na voljo zahtevani podatki o operacijah različnih plačilnih agencij. Usklajevalni organ bi moral tudi sprejeti in usklajevati ukrepe za odpravo splošnih pomanjkljivosti, odkritih na nacionalni
  ali regionalni
  ravni, in Komisijo obveščati o nadaljnjih ukrepih. |
| --- | --- |

(10)

Kadar država članica akreditira več kot eno plačilno agencijo, bi morala imenovati en sam javni usklajevalni organ, ki zagotovi usklajeno upravljanje skladov, povezavo med Komisijo in različnimi akreditiranimi plačilnimi agencijami ter da so Komisiji hitro na voljo zahtevani podatki o operacijah različnih plačilnih agencij. Usklajevalni organ bi moral tudi sprejeti in usklajevati ukrepe za odpravo splošnih pomanjkljivosti, odkritih na nacionalni
  ali regionalni
  ravni, in Komisijo obveščati o nadaljnjih ukrepih.

Sprememba 265

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Z vključitvijo plačilnih agencij, ki so jih akreditirale države članice, je izpolnjen ključen predpogoj, ki v okviru novega modela izvajanja predstavlja razumno zagotovilo, da bodo z intervencijami, financiranimi iz proračuna Unije, doseženi cilji iz ustreznih strateških načrtov SKP. Zato bi bilo treba v tej uredbi jasno določiti, da se lahko iz proračuna Unije povrnejo samo odhodki akreditiranih plačilnih agencij. Poleg tega bi morali
  imeti
  odhodki, ki jih financira Unija za intervencije iz uredbe o strateških načrtih SKP,
  ustrezen izložek
  in
  bi morali izpolnjevati osnovne zahteve
  Unije
  in sistemov upravljanja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Z vključitvijo plačilnih agencij, ki so jih akreditirale države članice, je izpolnjen ključen predpogoj, ki v okviru novega modela izvajanja predstavlja razumno zagotovilo, da bodo z intervencijami, financiranimi iz proračuna Unije, doseženi cilji iz ustreznih strateških načrtov SKP. Zato bi bilo treba v tej uredbi jasno določiti, da se lahko iz proračuna Unije povrnejo samo odhodki akreditiranih plačilnih agencij. Poleg tega bi morali
  imeti
  odhodki, ki jih financira Unija za intervencije iz uredbe o strateških načrtih SKP,
  ustrezen izložek
  in
  bi morali izpolnjevati osnovne zahteve
  Unije
  in sistemov upravljanja
  .

| (11) | Z vključitvijo plačilnih agencij, ki so jih akreditirale države članice, je izpolnjen ključen predpogoj, ki v okviru novega modela izvajanja predstavlja razumno zagotovilo, da bodo z intervencijami, financiranimi iz proračuna Unije, doseženi cilji iz ustreznih strateških načrtov SKP. Zato bi bilo treba v tej uredbi jasno določiti, da se lahko iz proračuna Unije povrnejo samo odhodki akreditiranih plačilnih agencij. Poleg tega bi morali
  biti
  odhodki, ki jih financira Unija za intervencije iz uredbe o strateških načrtih SKP,
  v skladu z veljavnimi zahtevami Unije
  in
  sistemi upravljanja ter obveznostmi držav članic glede učinkovite zaščite finančnih interesov
  Unije
  ter glede poročanja o smotrnosti
  . |
| --- | --- |

(11)

Z vključitvijo plačilnih agencij, ki so jih akreditirale države članice, je izpolnjen ključen predpogoj, ki v okviru novega modela izvajanja predstavlja razumno zagotovilo, da bodo z intervencijami, financiranimi iz proračuna Unije, doseženi cilji iz ustreznih strateških načrtov SKP. Zato bi bilo treba v tej uredbi jasno določiti, da se lahko iz proračuna Unije povrnejo samo odhodki akreditiranih plačilnih agencij. Poleg tega bi morali
  biti
  odhodki, ki jih financira Unija za intervencije iz uredbe o strateških načrtih SKP,
  v skladu z veljavnimi zahtevami Unije
  in
  sistemi upravljanja ter obveznostmi držav članic glede učinkovite zaščite finančnih interesov
  Unije
  ter glede poročanja o smotrnosti
  .

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Da se zagotovi, da zneski za financiranje SKP ne presežejo letnih zgornjih mej, bi bilo treba ohraniti mehanizem finančne discipline, v skladu s katerim se prilagodi raven neposredne podpore.
  Vendar bi bilo treba ukiniti prag v višini 2 000 EUR. Za podporo kmetijskemu sektorju v primeru razvoja trga ali večjih kriz, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo, bi bilo treba ohraniti kmetijsko rezervo. Člen 12(2)(d) Uredbe (EU, Euratom) [nova finančna uredba] določa, da se odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, lahko prenesejo samo v naslednje proračunsko leto. Da bi upravičencem in nacionalnim upravam znatno poenostavili izvajanje, bi bilo treba uporabiti mehanizem prenosa za kakršne koli neporabljene zneske iz rezerve za krizne razmere v kmetijskem sektorju, vzpostavljene leta 2020. V ta namen je potrebno odstopanje od člena 12(2)(d), ki omogoča, da se odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, iz kmetijske rezerve brez časovne omejitve prenesejo za namene financiranja kmetijske rezerve v naslednjem(-ih) proračunskem(-ih) letu(-ih). Poleg tega je v zvezi s proračunskim letom 2020 potrebno še eno odstopanje, saj bi bilo treba skupni neuporabljeni znesek iz rezerve, ki je na razpolago konec leta 2020, prenesti v leto 2021 v ustrezno proračunsko postavko nove kmetijske rezerve, ne da bi se pri tem vrnil v proračunske postavke, ki zajemajo intervencije v obliki neposrednih plačil v okviru strateškega načrta SKP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Da se zagotovi, da zneski za financiranje SKP ne presežejo letnih zgornjih mej, bi bilo treba ohraniti mehanizem finančne discipline, v skladu s katerim se prilagodi raven neposredne podpore.
  Vendar bi bilo treba ukiniti prag v višini 2 000 EUR. Za podporo kmetijskemu sektorju v primeru razvoja trga ali večjih kriz, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo, bi bilo treba ohraniti kmetijsko rezervo. Člen 12(2)(d) Uredbe (EU, Euratom) [nova finančna uredba] določa, da se odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, lahko prenesejo samo v naslednje proračunsko leto. Da bi upravičencem in nacionalnim upravam znatno poenostavili izvajanje, bi bilo treba uporabiti mehanizem prenosa za kakršne koli neporabljene zneske iz rezerve za krizne razmere v kmetijskem sektorju, vzpostavljene leta 2020. V ta namen je potrebno odstopanje od člena 12(2)(d), ki omogoča, da se odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, iz kmetijske rezerve brez časovne omejitve prenesejo za namene financiranja kmetijske rezerve v naslednjem(-ih) proračunskem(-ih) letu(-ih). Poleg tega je v zvezi s proračunskim letom 2020 potrebno še eno odstopanje, saj bi bilo treba skupni neuporabljeni znesek iz rezerve, ki je na razpolago konec leta 2020, prenesti v leto 2021 v ustrezno proračunsko postavko nove kmetijske rezerve, ne da bi se pri tem vrnil v proračunske postavke, ki zajemajo intervencije v obliki neposrednih plačil v okviru strateškega načrta SKP.

| (14) | Da se zagotovi, da zneski za financiranje SKP ne presežejo letnih zgornjih mej, bi bilo treba ohraniti mehanizem finančne discipline, v skladu s katerim se prilagodi raven neposredne podpore. |
| --- | --- |

(14)

Da se zagotovi, da zneski za financiranje SKP ne presežejo letnih zgornjih mej, bi bilo treba ohraniti mehanizem finančne discipline, v skladu s katerim se prilagodi raven neposredne podpore.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Sedanjo krizno rezervo bi bilo treba pregledati in okrepiti, da bi podprli vzpostavitev kmetijske krizne rezerve EU, tj. učinkovitejšega in prožnejšega orodja, ki bi moralo dodatno podpreti kmetijski sektor v primeru sprememb na trgu in Uniji omogočiti boljši odziv na večje krize, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo. V ta namen in da se omogoči razvoj trdnega okvira, ki kmetom omogoča ustrezno obvladovanje tveganj, bi bilo treba odobritve iz kmetijske krizne rezerve EU uporabiti za financiranje ukrepov za stabilizacijo trga in izrednih tržnih ukrepov iz Uredbe (EU) št. 1308/2013, pa tudi ukrepov, ki omogočajo nadomeščanje instrumentov za stabilizacijo dohodka, ki so jih vzpostavile države članice v skladu s členom 70 Uredbe (EU) ... / ... [uredba o strateških načrtih SKP] in so na voljo kmetom v primeru velikega zmanjšanja kmetijskega dohodka, ki presega sektorski prag, ki ga predhodno določi Komisija in v zvezi s katerim bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Sedanjo krizno rezervo bi bilo treba pregledati in okrepiti, da bi podprli vzpostavitev kmetijske krizne rezerve EU, tj. učinkovitejšega in prožnejšega orodja, ki bi moralo dodatno podpreti kmetijski sektor v primeru sprememb na trgu in Uniji omogočiti boljši odziv na večje krize, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo. V ta namen in da se omogoči razvoj trdnega okvira, ki kmetom omogoča ustrezno obvladovanje tveganj, bi bilo treba odobritve iz kmetijske krizne rezerve EU uporabiti za financiranje ukrepov za stabilizacijo trga in izrednih tržnih ukrepov iz Uredbe (EU) št. 1308/2013, pa tudi ukrepov, ki omogočajo nadomeščanje instrumentov za stabilizacijo dohodka, ki so jih vzpostavile države članice v skladu s členom 70 Uredbe (EU) ... / ... [uredba o strateških načrtih SKP] in so na voljo kmetom v primeru velikega zmanjšanja kmetijskega dohodka, ki presega sektorski prag, ki ga predhodno določi Komisija in v zvezi s katerim bi morala biti Komisija pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14b | ) Kmetijsko krizno rezervo EU bi bilo treba vzpostaviti v okviru proračuna SKP, njen začetni znesek pa bi bilo treba določiti leta 2021 kot dodatek k proračunoma EKJS in EKSRP. Točka (d) člena 12(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 določa, da se lahko odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, prenesejo samo v naslednje proračunsko leto. V ta namen je potrebno odstopanje od navedene točke, ki omogoča, da se odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, iz kmetijske rezerve brez časovne omejitve prenesejo za financiranje kmetijske rezerve v naslednjem proračunskem letu ali letih, kar omogoča kopičenje odobritev iz kmetijske krizne rezerve EU, ki se prenesejo iz enega leta v naslednje, v celotnem programskem obdobju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14b

) Kmetijsko krizno rezervo EU bi bilo treba vzpostaviti v okviru proračuna SKP, njen začetni znesek pa bi bilo treba določiti leta 2021 kot dodatek k proračunoma EKJS in EKSRP. Točka (d) člena 12(2) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 določa, da se lahko odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, prenesejo samo v naslednje proračunsko leto. V ta namen je potrebno odstopanje od navedene točke, ki omogoča, da se odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, iz kmetijske rezerve brez časovne omejitve prenesejo za financiranje kmetijske rezerve v naslednjem proračunskem letu ali letih, kar omogoča kopičenje odobritev iz kmetijske krizne rezerve EU, ki se prenesejo iz enega leta v naslednje, v celotnem programskem obdobju.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Da se prepreči pretirana upravna obremenitev nacionalnih uprav in kmetov, bi bilo treba določiti, da se povračilo zneskov, prenesenih iz predhodnega proračunskega leta v zvezi z uporabljeno finančno disciplino, ne bi smelo izplačati, če se finančna disciplina uporablja drugo zaporedno leto (leto N + 1) ali če skupni znesek odobritev, za katere obveznosti niso prevzete, znaša manj kot 0,2  % letne zgornje meje EKJS. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Da se prepreči pretirana upravna obremenitev nacionalnih uprav in kmetov, bi bilo treba določiti, da se povračilo zneskov, prenesenih iz predhodnega proračunskega leta v zvezi z uporabljeno finančno disciplino, ne bi smelo izplačati, če se finančna disciplina uporablja drugo zaporedno leto (leto N + 1) ali če skupni znesek odobritev, za katere obveznosti niso prevzete, znaša manj kot 0,2  % letne zgornje meje EKJS.

| (15) | Da se prepreči pretirana upravna obremenitev nacionalnih uprav in kmetov
  ter čim bolj poenostavijo postopki in omeji kompleksnost oblik plačila
  , bi bilo treba določiti, da se povračilo zneskov, prenesenih iz predhodnega proračunskega leta v zvezi z uporabljeno finančno disciplino, ne bi smelo izplačati, če se finančna disciplina uporablja drugo zaporedno leto (leto N + 1) ali če skupni znesek odobritev, za katere obveznosti niso prevzete, znaša manj kot 0,2  % letne zgornje meje EKJS. |
| --- | --- |

(15)

Da se prepreči pretirana upravna obremenitev nacionalnih uprav in kmetov
  ter čim bolj poenostavijo postopki in omeji kompleksnost oblik plačila
  , bi bilo treba določiti, da se povračilo zneskov, prenesenih iz predhodnega proračunskega leta v zvezi z uporabljeno finančno disciplino, ne bi smelo izplačati, če se finančna disciplina uporablja drugo zaporedno leto (leto N + 1) ali če skupni znesek odobritev, za katere obveznosti niso prevzete, znaša manj kot 0,2  % letne zgornje meje EKJS.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (16a) | Izenačenje ravni neposrednih plačil med državami članicami je bistveno za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu. Neposredna plačila je nujno treba pravično porazdeliti med države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16a)

Izenačenje ravni neposrednih plačil med državami članicami je bistveno za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu. Neposredna plačila je nujno treba pravično porazdeliti med države članice.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Da bi Komisiji zlasti omogočili upravljanje kmetijskih trgov, lažje spremljanje kmetijskih odhodkov ter srednjeročno in dolgoročno spremljanje kmetijskih virov, bi bilo treba zagotoviti uporabo agrometeorološkega sistema ter pridobiti in izpopolniti satelitske podatke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Da bi Komisiji zlasti omogočili upravljanje kmetijskih trgov, lažje spremljanje kmetijskih odhodkov ter srednjeročno in dolgoročno spremljanje kmetijskih virov, bi bilo treba zagotoviti uporabo agrometeorološkega sistema ter pridobiti in izpopolniti satelitske podatke.

| (21) | Da bi Komisiji zlasti omogočili upravljanje kmetijskih trgov, lažje spremljanje kmetijskih odhodkov
  , ocenjevanje in pravočasno zagotavljanje pomoči v primeru naravnih nesreč
  ter srednjeročno in dolgoročno spremljanje kmetijskih virov
  , potrebnih za proizvodnjo
  , bi bilo treba zagotoviti uporabo agrometeorološkega sistema ter pridobiti in izpopolniti satelitske podatke. |
| --- | --- |

(21)

Da bi Komisiji zlasti omogočili upravljanje kmetijskih trgov, lažje spremljanje kmetijskih odhodkov
  , ocenjevanje in pravočasno zagotavljanje pomoči v primeru naravnih nesreč
  ter srednjeročno in dolgoročno spremljanje kmetijskih virov
  , potrebnih za proizvodnjo
  , bi bilo treba zagotoviti uporabo agrometeorološkega sistema ter pridobiti in izpopolniti satelitske podatke.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 21 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (21a) | Spremljanje kmetijskih trgov, ki ga opravlja Komisija, bi bilo treba razširiti na spremljanje trgovinskih tokov v države v razvoju in iz njih v sektorjih, ki so jih partnerske države opredelile kot občutljive, da se zagotovi skladnost rezultatov trgovine v agroživilskem sektorju, povezanem s SKP, z zavezo Unije k skladnosti politik za razvoj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21a)

Spremljanje kmetijskih trgov, ki ga opravlja Komisija, bi bilo treba razširiti na spremljanje trgovinskih tokov v države v razvoju in iz njih v sektorjih, ki so jih partnerske države opredelile kot občutljive, da se zagotovi skladnost rezultatov trgovine v agroživilskem sektorju, povezanem s SKP, z zavezo Unije k skladnosti politik za razvoj.

Sprememba 266

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (25) | Glede na strukturo in ključne značilnosti
  novega
  modela izvajanja SKP upravičenost plačil držav članic za financiranje Unije
  ne bi smela biti več
  odvisna od zakonitosti in pravilnosti plačil posameznim upravičencem.
  Namesto tega
  bi morala biti plačila držav članic, kar zadeva vrste intervencij iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], upravičena, če
  imajo ustrezen izložek
  in
  so v skladu z veljavnimi osnovnimi zahtevami
  Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(25)

Glede na strukturo in ključne značilnosti
  novega
  modela izvajanja SKP upravičenost plačil držav članic za financiranje Unije
  ne bi smela biti več
  odvisna od zakonitosti in pravilnosti plačil posameznim upravičencem.
  Namesto tega
  bi morala biti plačila držav članic, kar zadeva vrste intervencij iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], upravičena, če
  imajo ustrezen izložek
  in
  so v skladu z veljavnimi osnovnimi zahtevami
  Unije.

| (25) | Glede na strukturo in ključne značilnosti modela izvajanja SKP
  bi morala biti
  upravičenost plačil držav članic za financiranje Unije odvisna od zakonitosti in pravilnosti plačil posameznim upravičencem.
  Vendar
  bi morala biti plačila držav članic, kar zadeva vrste intervencij iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], upravičena
  samo
  , če
  so v skladu z veljavnimi zahtevami Unije in če se spoštujejo pravila o veljavnih sistemih upravljanja in obveznosti držav članic glede poročanja o smotrnosti. Zaradi novega poudarka SKP na modelu smotrnosti, ki se osredotoča na rezultate, ne bi smeli odpraviti obveznosti držav članic, da preverjajo zakonitost in pravilnost odhodkov, s čimer se ščitijo finančni interesi Unije. |
| --- | --- |

(25)

Glede na strukturo in ključne značilnosti modela izvajanja SKP
  bi morala biti
  upravičenost plačil držav članic za financiranje Unije odvisna od zakonitosti in pravilnosti plačil posameznim upravičencem.
  Vendar
  bi morala biti plačila držav članic, kar zadeva vrste intervencij iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], upravičena
  samo
  , če
  so v skladu z veljavnimi zahtevami Unije in če se spoštujejo pravila o veljavnih sistemih upravljanja in obveznosti držav članic glede poročanja o smotrnosti. Zaradi novega poudarka SKP na modelu smotrnosti, ki se osredotoča na rezultate, ne bi smeli odpraviti obveznosti držav članic, da preverjajo zakonitost in pravilnost odhodkov, s čimer se ščitijo finančni interesi Unije.

Sprememba 267

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (28) | Države članice bi morale do 15. februarja
  leta N + 1
  Komisiji poslati letne obračune in
  letno poročilo
  o smotrnosti izvajanja strateškega načrta SKP. Če se ti dokumenti ne pošljejo in Komisija zato ne more potrditi obračunov za zadevno plačilno agencijo ali preveriti upravičenosti odhodkov
  glede na sporočene izložke
  , bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za začasno prekinitev mesečnih plačil in prekinitev četrtletnih povračil, dokler ne prejme manjkajočih dokumentov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(28)

Države članice bi morale do 15. februarja
  leta N + 1
  Komisiji poslati letne obračune in
  letno poročilo
  o smotrnosti izvajanja strateškega načrta SKP. Če se ti dokumenti ne pošljejo in Komisija zato ne more potrditi obračunov za zadevno plačilno agencijo ali preveriti upravičenosti odhodkov
  glede na sporočene izložke
  , bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za začasno prekinitev mesečnih plačil in prekinitev četrtletnih povračil, dokler ne prejme manjkajočih dokumentov.

| (28) | Države članice bi morale
  vsako leto
  do 15. februarja Komisiji poslati letne obračune
  , povzetek revizij
  in
  izjavo o upravljanju. Pri letnem poročilu
  o smotrnosti izvajanja strateškega načrta SKP
  bi morale države članice prvo poročilo o smotrnosti poslati drugo koledarsko leto po začetku uporabe te uredbe in nato vsako leto. Za namene letnega spremljanja smotrnosti in večletnega pregleda smotrnosti bi bilo treba v poročilu o smotrnosti navesti izvedene operacije in napredek pri uresničevanju ciljev iz nacionalnega strateškega načrta SKP ter vsako leto navesti informacije o realiziranih izložkih in realiziranih odhodkih, vsaki dve leti informacije o realiziranih rezultatih in oddaljenosti od ustreznih ciljev ter po možnosti poročati o učinkih na podlagi podatkov iz člena 129 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]
  . Če se ti dokumenti ne pošljejo in Komisija zato ne more potrditi obračunov za zadevno plačilno agencijo ali preveriti upravičenosti odhodkov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za začasno prekinitev mesečnih plačil in prekinitev četrtletnih povračil, dokler ne prejme manjkajočih dokumentov. |
| --- | --- |

(28)

Države članice bi morale
  vsako leto
  do 15. februarja Komisiji poslati letne obračune
  , povzetek revizij
  in
  izjavo o upravljanju. Pri letnem poročilu
  o smotrnosti izvajanja strateškega načrta SKP
  bi morale države članice prvo poročilo o smotrnosti poslati drugo koledarsko leto po začetku uporabe te uredbe in nato vsako leto. Za namene letnega spremljanja smotrnosti in večletnega pregleda smotrnosti bi bilo treba v poročilu o smotrnosti navesti izvedene operacije in napredek pri uresničevanju ciljev iz nacionalnega strateškega načrta SKP ter vsako leto navesti informacije o realiziranih izložkih in realiziranih odhodkih, vsaki dve leti informacije o realiziranih rezultatih in oddaljenosti od ustreznih ciljev ter po možnosti poročati o učinkih na podlagi podatkov iz člena 129 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]
  . Če se ti dokumenti ne pošljejo in Komisija zato ne more potrditi obračunov za zadevno plačilno agencijo ali preveriti upravičenosti odhodkov, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za začasno prekinitev mesečnih plačil in prekinitev četrtletnih povračil, dokler ne prejme manjkajočih dokumentov.

Sprememba 268

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Za primere neobičajno nizkih izložkov bi bilo treba uvesti
  novo obliko začasne prekinitve plačil
  . Če je stopnja sporočenih izložkov neobičajno nizka v primerjavi s prijavljenimi odhodki ter če države članice tega ne morejo dobro in jasno utemeljiti, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da
  poleg zmanjšanja odhodkov za proračunsko leto N – 1 začasno prekine prihodnje odhodke za intervencijo
  ,
  pri kateri je bil izložek neobičajno nizek. Takšne začasne prekinitve bi bilo treba potrditi v sklepu o letni potrditvi smotrnosti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Za primere neobičajno nizkih izložkov bi bilo treba uvesti
  novo obliko začasne prekinitve plačil
  . Če je stopnja sporočenih izložkov neobičajno nizka v primerjavi s prijavljenimi odhodki ter če države članice tega ne morejo dobro in jasno utemeljiti, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da
  poleg zmanjšanja odhodkov za proračunsko leto N – 1 začasno prekine prihodnje odhodke za intervencijo
  ,
  pri kateri je bil izložek neobičajno nizek. Takšne začasne prekinitve bi bilo treba potrditi v sklepu o letni potrditvi smotrnosti
  .

| (29) | Za primere neobičajno nizkih izložkov bi bilo treba uvesti
  letno spremljanje smotrnosti
  . Če je stopnja sporočenih izložkov neobičajno nizka v primerjavi s prijavljenimi odhodki ter če države članice tega ne morejo dobro in jasno utemeljiti, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da
  od zadevne države članice zahteva oceno težav, ki vplivajo na izvajanje strateškega načrta SKP
  ,
  ter da država članica za naslednje proračunsko leto pripravi in uvede dodatne popravne ukrepe, povezane z intervencijo, pri kateri je bil izložek neobičajno nizek
  . |
| --- | --- |

(29)

Za primere neobičajno nizkih izložkov bi bilo treba uvesti
  letno spremljanje smotrnosti
  . Če je stopnja sporočenih izložkov neobičajno nizka v primerjavi s prijavljenimi odhodki ter če države članice tega ne morejo dobro in jasno utemeljiti, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da
  od zadevne države članice zahteva oceno težav, ki vplivajo na izvajanje strateškega načrta SKP
  ,
  ter da država članica za naslednje proračunsko leto pripravi in uvede dodatne popravne ukrepe, povezane z intervencijo, pri kateri je bil izložek neobičajno nizek
  .

Sprememba 269

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (30) | Na Komisijo
  bi bilo treba
  prenesti pooblastilo za začasno prekinitev plačil tudi
  v 
  zvezi z večletnim spremljanjem
  smotrnosti. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v primeru zapoznelega ali nezadostnega napredka pri doseganju ciljev iz nacionalnih strateških načrtov SKP
  od zadevne države članice z izvedbenim aktom zahteva potrebne popravne ukrepe v skladu z akcijskim načrtom
  , ki se sestavi v posvetovanju s Komisijo in
  vsebuje jasne kazalnike napredka
  . Če država članica ne predloži ali ne izvede akcijskega načrta ali akcijski načrt očitno ne zadostuje za izboljšanje stanja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da z izvedbenim aktom začasno prekine mesečna ali vmesna plačila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30)

Na Komisijo
  bi bilo treba
  prenesti pooblastilo za začasno prekinitev plačil tudi
  v 
  zvezi z večletnim spremljanjem
  smotrnosti. Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v primeru zapoznelega ali nezadostnega napredka pri doseganju ciljev iz nacionalnih strateških načrtov SKP
  od zadevne države članice z izvedbenim aktom zahteva potrebne popravne ukrepe v skladu z akcijskim načrtom
  , ki se sestavi v posvetovanju s Komisijo in
  vsebuje jasne kazalnike napredka
  . Če država članica ne predloži ali ne izvede akcijskega načrta ali akcijski načrt očitno ne zadostuje za izboljšanje stanja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da z izvedbenim aktom začasno prekine mesečna ali vmesna plačila.

| (30) | Glede na potrebno prilagoditev na model izvajanja s poudarkom na rezultatih
  bi bilo treba
  poročila o smotrnosti glede realiziranih rezultatov in oddaljenosti od posameznih ciljev prvič predložiti do 15. aprila
  v 
  drugem koledarskem letu po začetku uporabe te uredbe, večletni pregled
  smotrnosti
  pa bi morala opraviti Komisija vsaki dve leti
  . Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v primeru zapoznelega ali nezadostnega napredka pri doseganju ciljev iz nacionalnih strateških načrtov SKP
  in kadar država članica tega ne more ustrezno utemeljiti, od zadevne države članice zahteva predložitev akcijskega načrta
  , ki se sestavi v posvetovanju s Komisijo
  . V akcijskem načrtu bi morali biti opisani potrebni popravni ukrepi
  in
  predvideni časovni okvir za njihovo izvajanje
  . Če država članica ne predloži ali ne izvede akcijskega načrta ali
  postane jasno, da
  akcijski načrt očitno ne zadostuje za izboljšanje stanja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da z izvedbenim aktom začasno prekine mesečna ali vmesna plačila. |
| --- | --- |

(30)

Glede na potrebno prilagoditev na model izvajanja s poudarkom na rezultatih
  bi bilo treba
  poročila o smotrnosti glede realiziranih rezultatov in oddaljenosti od posameznih ciljev prvič predložiti do 15. aprila
  v 
  drugem koledarskem letu po začetku uporabe te uredbe, večletni pregled
  smotrnosti
  pa bi morala opraviti Komisija vsaki dve leti
  . Zato bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v primeru zapoznelega ali nezadostnega napredka pri doseganju ciljev iz nacionalnih strateških načrtov SKP
  in kadar država članica tega ne more ustrezno utemeljiti, od zadevne države članice zahteva predložitev akcijskega načrta
  , ki se sestavi v posvetovanju s Komisijo
  . V akcijskem načrtu bi morali biti opisani potrebni popravni ukrepi
  in
  predvideni časovni okvir za njihovo izvajanje
  . Če država članica ne predloži ali ne izvede akcijskega načrta ali
  postane jasno, da
  akcijski načrt očitno ne zadostuje za izboljšanje stanja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da z izvedbenim aktom začasno prekine mesečna ali vmesna plačila.

Sprememba 270

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30a) | Če se stanje ne odpravi do konca šestega meseca po odločitvi Komisije, da v okviru večletnega pregleda smotrnosti začasno ustavi plačila, bi morala biti Komisija pooblaščena, da dokončno zmanjša začasno ustavljeni znesek za zadevno državo članico. Dokončno zmanjšani zneski se prerazporedijo za nagrado državam članicam z zadovoljivo uspešnostjo glede posebnih ciljev iz člena 6(1) Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30a)

Če se stanje ne odpravi do konca šestega meseca po odločitvi Komisije, da v okviru večletnega pregleda smotrnosti začasno ustavi plačila, bi morala biti Komisija pooblaščena, da dokončno zmanjša začasno ustavljeni znesek za zadevno državo članico. Dokončno zmanjšani zneski se prerazporedijo za nagrado državam članicam z zadovoljivo uspešnostjo glede posebnih ciljev iz člena 6(1) Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP].

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (39) | Za vzpostavitev finančnega razmerja med akreditiranimi plačilnimi agencijami in proračunom Unije bi morala Komisija letno potrditi obračune plačilnih agencij v okviru letne
  finančne
  potrditve obračunov. Sklep o potrditvi obračunov bi moral biti omejen na popolnost, točnost in resničnost obračunov ter ne bi smel zajeti skladnosti odhodkov s pravom Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(39)

Za vzpostavitev finančnega razmerja med akreditiranimi plačilnimi agencijami in proračunom Unije bi morala Komisija letno potrditi obračune plačilnih agencij v okviru letne
  finančne
  potrditve obračunov. Sklep o potrditvi obračunov bi moral biti omejen na popolnost, točnost in resničnost obračunov ter ne bi smel zajeti skladnosti odhodkov s pravom Unije.

| (39) | Za vzpostavitev finančnega razmerja med akreditiranimi plačilnimi agencijami in proračunom Unije bi morala Komisija letno potrditi obračune plačilnih agencij v okviru letne potrditve obračunov. Sklep o potrditvi obračunov bi moral biti omejen na popolnost, točnost in resničnost obračunov ter ne bi smel zajeti skladnosti odhodkov s pravom Unije. |
| --- | --- |

(39)

Za vzpostavitev finančnega razmerja med akreditiranimi plačilnimi agencijami in proračunom Unije bi morala Komisija letno potrditi obračune plačilnih agencij v okviru letne potrditve obračunov. Sklep o potrditvi obračunov bi moral biti omejen na popolnost, točnost in resničnost obračunov ter ne bi smel zajeti skladnosti odhodkov s pravom Unije.

Sprememba 271

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (40) | Skupaj z novim modelom izvajanja bi bilo treba uvesti letno potrditev smotrnosti, da se preveri upravičenost odhodkov glede na sporočene izložke. Za primere, ko prijavljeni odhodki nimajo ustreznih izložkov in države članice tega odstopanja ne morejo utemeljiti, bi bilo treba uvesti mehanizem zmanjšanja plačil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(40)

Skupaj z novim modelom izvajanja bi bilo treba uvesti letno potrditev smotrnosti, da se preveri upravičenost odhodkov glede na sporočene izložke. Za primere, ko prijavljeni odhodki nimajo ustreznih izložkov in države članice tega odstopanja ne morejo utemeljiti, bi bilo treba uvesti mehanizem zmanjšanja plačil.

črtano

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (42) | Za zaščito finančnih interesov proračuna Unije bi morale države članice vzpostaviti sisteme, s katerimi bi zagotovile, da se intervencije, financirane iz skladov, dejansko in pravilno izvedejo, ter hkrati ohraniti obstoječ trden okvir za dobro finančno poslovodenje. V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15), Uredbo Sveta (Euratom
  , ES
  ) št. 2988/95 (16), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (17)

  in
  Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (18) se finančne interese Unije zaščiti s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti, vključno z goljufijami, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev iz skladov ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Poleg tega lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 (19) Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva iz skladov Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev iz skladov Unije, podelijo enakovredne pravice. Da bi uradu OLAF omogočile, da izvaja svoja pooblastila in učinkovito analizira odkrite primere nepravilnosti, bi morale države članice vzpostaviti sisteme za obveščanje Komisije o odkritih nepravilnostih in drugih primerih neskladnosti s pogoji, ki jih države članice določijo v strateškem načrtu SKP, vključno z goljufijami in nadaljnjimi ukrepi ter ukrepi, sprejetimi na podlagi preiskav urada OLAF. Države članice bi morale imeti vzpostavljeno vse potrebno za učinkovito obravnavo pritožb v zvezi s skladoma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(42)

Za zaščito finančnih interesov proračuna Unije bi morale države članice vzpostaviti sisteme, s katerimi bi zagotovile, da se intervencije, financirane iz skladov, dejansko in pravilno izvedejo, ter hkrati ohraniti obstoječ trden okvir za dobro finančno poslovodenje. V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15), Uredbo Sveta (Euratom
  , ES
  ) št. 2988/95 (16), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (17)

  in
  Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (18) se finančne interese Unije zaščiti s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti, vključno z goljufijami, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev iz skladov ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Poleg tega lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 (19) Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva iz skladov Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev iz skladov Unije, podelijo enakovredne pravice. Da bi uradu OLAF omogočile, da izvaja svoja pooblastila in učinkovito analizira odkrite primere nepravilnosti, bi morale države članice vzpostaviti sisteme za obveščanje Komisije o odkritih nepravilnostih in drugih primerih neskladnosti s pogoji, ki jih države članice določijo v strateškem načrtu SKP, vključno z goljufijami in nadaljnjimi ukrepi ter ukrepi, sprejetimi na podlagi preiskav urada OLAF. Države članice bi morale imeti vzpostavljeno vse potrebno za učinkovito obravnavo pritožb v zvezi s skladoma.

| (42) | Za zaščito finančnih interesov proračuna Unije bi morale države članice vzpostaviti sisteme, s katerimi bi zagotovile, da se intervencije, financirane iz skladov, dejansko in pravilno izvedejo, ter hkrati ohraniti obstoječ trden okvir za dobro finančno poslovodenje. V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 (15) Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo Sveta (
  ES,
  Euratom) št. 2988/95 (16)

  in
  Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (17)

  ter
  Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (18) se finančne interese Unije zaščiti s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti, vključno z goljufijami, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev iz skladov ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Poleg tega lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 (19) Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva iz skladov Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev iz skladov Unije, podelijo enakovredne pravice. Da bi uradu OLAF omogočile, da izvaja svoja pooblastila in učinkovito analizira odkrite primere nepravilnosti, bi morale države članice vzpostaviti sisteme za obveščanje Komisije o odkritih nepravilnostih in drugih primerih neskladnosti s pogoji, ki jih države članice določijo v strateškem načrtu SKP, vključno z goljufijami in nadaljnjimi ukrepi ter ukrepi, sprejetimi na podlagi preiskav urada OLAF. Države članice bi morale imeti vzpostavljeno vse potrebno za učinkovito obravnavo pritožb v zvezi s skladoma. |
| --- | --- |

(42)

Za zaščito finančnih interesov proračuna Unije bi morale države članice vzpostaviti sisteme, s katerimi bi zagotovile, da se intervencije, financirane iz skladov, dejansko in pravilno izvedejo, ter hkrati ohraniti obstoječ trden okvir za dobro finančno poslovodenje. V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 (15) Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbo Sveta (
  ES,
  Euratom) št. 2988/95 (16)

  in
  Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (17)

  ter
  Uredbo Sveta (EU) 2017/1939 (18) se finančne interese Unije zaščiti s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo preprečevanje, odkrivanje, odpravljanje in preiskovanje nepravilnosti, vključno z goljufijami, povračilo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev iz skladov ter po potrebi naložitev upravnih sankcij. Poleg tega lahko v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) izvaja upravne preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. V skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 lahko Evropsko javno tožilstvo (v nadaljnjem besedilu: EJT) preiskuje in preganja goljufije ter druga kazniva dejanja, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 (19) Evropskega parlamenta in Sveta. V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva iz skladov Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije ter Komisiji, uradu OLAF, EJT in Evropskemu računskemu sodišču podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje osebe, ki so vključene v izvrševanje sredstev iz skladov Unije, podelijo enakovredne pravice. Da bi uradu OLAF omogočile, da izvaja svoja pooblastila in učinkovito analizira odkrite primere nepravilnosti, bi morale države članice vzpostaviti sisteme za obveščanje Komisije o odkritih nepravilnostih in drugih primerih neskladnosti s pogoji, ki jih države članice določijo v strateškem načrtu SKP, vključno z goljufijami in nadaljnjimi ukrepi ter ukrepi, sprejetimi na podlagi preiskav urada OLAF. Države članice bi morale imeti vzpostavljeno vse potrebno za učinkovito obravnavo pritožb v zvezi s skladoma.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 46 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (46a) | Da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji za upravičence v različnih državah članicah, bi bilo treba na ravni Unije uvesti nekatera splošna pravila o kontrolah in kaznih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(46a)

Da bi se zagotovili enaki konkurenčni pogoji za upravičence v različnih državah članicah, bi bilo treba na ravni Unije uvesti nekatera splošna pravila o kontrolah in kaznih.

Sprememba 215

Predlog uredbe

Uvodna izjava 46 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (46b) | Države članice bi morale prek integriranega administrativnega in kontrolnega sistema zbirati dodatne podatke o lastniških strukturah, da bi zagotovile večjo odgovornost in preglednost glede podpore iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS). Upravičenci bi morali, kjer je ustrezno, navesti identiteto svoje nadrejene družbe ali nadrejenih družb, da bi olajšali spremljanje koncentracije zemljišč in lastniških struktur ter preiskovanje morebitnih nasprotij interesov, korupcije in goljufivega ravnanja. Vlagatelje zahtevkov bi bilo treba spodbujati, da zmanjšajo upravno breme, npr. s predhodno izpolnjenimi obrazci zahtevkov in dostopom do ustreznih podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(46b)

Države članice bi morale prek integriranega administrativnega in kontrolnega sistema zbirati dodatne podatke o lastniških strukturah, da bi zagotovile večjo odgovornost in preglednost glede podpore iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS). Upravičenci bi morali, kjer je ustrezno, navesti identiteto svoje nadrejene družbe ali nadrejenih družb, da bi olajšali spremljanje koncentracije zemljišč in lastniških struktur ter preiskovanje morebitnih nasprotij interesov, korupcije in goljufivega ravnanja. Vlagatelje zahtevkov bi bilo treba spodbujati, da zmanjšajo upravno breme, npr. s predhodno izpolnjenimi obrazci zahtevkov in dostopom do ustreznih podatkov.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (47) | Ohraniti
  bi bilo treba glavne elemente integriranega sistema, zlasti določbe o identifikacijskem sistemu za zemljišča, sistemu za geoprostorske vloge in sistemu za vloge za živali, sistemu za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic, sistemu za beleženje identitete upravičencev in sistemu kontrol in kazni. Države članice bi morale poleg informacijskih tehnologij, kot sta GALILEO in EGNOS, še naprej uporabljati podatke ali informacijske proizvode, ki jih zagotavlja program Copernicus, da bi povsod po Uniji omogočile dostopnost izčrpnih in primerljivih podatkov, potrebnih za spremljanje kmetijsko-okoljsko-podnebne politike in za spodbujanje uporabe popolnih, brezplačnih in odprtih podatkov in informacij, ki jih zajamejo sateliti in storitve Sentinel programa Copernicus. Zato bi moral biti v integrirani sistem vključen tudi sistem za spremljanje površin. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(47)

Ohraniti
  bi bilo treba glavne elemente integriranega sistema, zlasti določbe o identifikacijskem sistemu za zemljišča, sistemu za geoprostorske vloge in sistemu za vloge za živali, sistemu za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic, sistemu za beleženje identitete upravičencev in sistemu kontrol in kazni. Države članice bi morale poleg informacijskih tehnologij, kot sta GALILEO in EGNOS, še naprej uporabljati podatke ali informacijske proizvode, ki jih zagotavlja program Copernicus, da bi povsod po Uniji omogočile dostopnost izčrpnih in primerljivih podatkov, potrebnih za spremljanje kmetijsko-okoljsko-podnebne politike in za spodbujanje uporabe popolnih, brezplačnih in odprtih podatkov in informacij, ki jih zajamejo sateliti in storitve Sentinel programa Copernicus. Zato bi moral biti v integrirani sistem vključen tudi sistem za spremljanje površin.

| (47) | Na ustrezni ravni
  bi bilo treba
  ohraniti
  glavne elemente integriranega sistema
  , vključno s sistemom zgodnjega opozarjanja
  , zlasti določbe o identifikacijskem sistemu za zemljišča, sistemu za geoprostorske vloge in sistemu za vloge za živali, sistemu za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic, sistemu za beleženje identitete upravičencev in sistemu kontrol in kazni
  , pri tem pa ustrezno upoštevati sorazmernost in potrebo po tem, da se kmetom in upravnim organom ne naložijo nepotrebna upravna bremena
  . Države članice bi morale poleg informacijskih tehnologij, kot sta GALILEO in EGNOS, še naprej uporabljati podatke ali informacijske proizvode, ki jih zagotavlja program Copernicus, da bi povsod po Uniji omogočile dostopnost izčrpnih in primerljivih podatkov, potrebnih za spremljanje kmetijsko-okoljsko-podnebne politike in za spodbujanje uporabe popolnih, brezplačnih in odprtih podatkov in informacij, ki jih zajamejo sateliti in storitve Sentinel programa Copernicus. Zato bi moral biti v integrirani sistem vključen tudi sistem za spremljanje površin
  , s katerim bi se lahko omejilo število primerov, v katerih so potrebni inšpekcijski pregledi na kmetiji, in zmanjšalo upravno breme za kmete
  . |
| --- | --- |

(47)

Na ustrezni ravni
  bi bilo treba
  ohraniti
  glavne elemente integriranega sistema
  , vključno s sistemom zgodnjega opozarjanja
  , zlasti določbe o identifikacijskem sistemu za zemljišča, sistemu za geoprostorske vloge in sistemu za vloge za živali, sistemu za identifikacijo in registracijo plačilnih pravic, sistemu za beleženje identitete upravičencev in sistemu kontrol in kazni
  , pri tem pa ustrezno upoštevati sorazmernost in potrebo po tem, da se kmetom in upravnim organom ne naložijo nepotrebna upravna bremena
  . Države članice bi morale poleg informacijskih tehnologij, kot sta GALILEO in EGNOS, še naprej uporabljati podatke ali informacijske proizvode, ki jih zagotavlja program Copernicus, da bi povsod po Uniji omogočile dostopnost izčrpnih in primerljivih podatkov, potrebnih za spremljanje kmetijsko-okoljsko-podnebne politike in za spodbujanje uporabe popolnih, brezplačnih in odprtih podatkov in informacij, ki jih zajamejo sateliti in storitve Sentinel programa Copernicus. Zato bi moral biti v integrirani sistem vključen tudi sistem za spremljanje površin
  , s katerim bi se lahko omejilo število primerov, v katerih so potrebni inšpekcijski pregledi na kmetiji, in zmanjšalo upravno breme za kmete
  .

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 48

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (48) | Integrirani sistem bi moral kot del sistemov upravljanja, ki bi morali biti vzpostavljeni za izvajanje SKP, zagotavljati, da so zbrani podatki iz
  letnega
  poročila
  o smotrnosti
  zanesljivi in preverljivi. Ker je zelo pomembno, da integrirani sistem pravilno deluje, je treba določiti zahteve glede kakovosti. Države članice bi morale izvesti letno oceno kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, sistema za geoprostorske vloge in sistema za spremljanje površin. Države članice bi morale tudi obravnavati pomanjkljivosti in na morebitno zahtevo Komisije pripraviti akcijski načrt. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(48)

Integrirani sistem bi moral kot del sistemov upravljanja, ki bi morali biti vzpostavljeni za izvajanje SKP, zagotavljati, da so zbrani podatki iz
  letnega
  poročila
  o smotrnosti
  zanesljivi in preverljivi. Ker je zelo pomembno, da integrirani sistem pravilno deluje, je treba določiti zahteve glede kakovosti. Države članice bi morale izvesti letno oceno kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, sistema za geoprostorske vloge in sistema za spremljanje površin. Države članice bi morale tudi obravnavati pomanjkljivosti in na morebitno zahtevo Komisije pripraviti akcijski načrt.

| (48) | Integrirani sistem bi moral kot del sistemov upravljanja, ki bi morali biti vzpostavljeni za izvajanje SKP, zagotavljati, da so zbrani podatki iz poročila zanesljivi in preverljivi. Ker je zelo pomembno, da integrirani sistem pravilno deluje, je treba določiti zahteve glede kakovosti. Države članice bi morale izvesti letno oceno kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, sistema za geoprostorske vloge in sistema za spremljanje površin. Države članice bi morale tudi obravnavati pomanjkljivosti in na morebitno zahtevo Komisije pripraviti akcijski načrt. |
| --- | --- |

(48)

Integrirani sistem bi moral kot del sistemov upravljanja, ki bi morali biti vzpostavljeni za izvajanje SKP, zagotavljati, da so zbrani podatki iz poročila zanesljivi in preverljivi. Ker je zelo pomembno, da integrirani sistem pravilno deluje, je treba določiti zahteve glede kakovosti. Države članice bi morale izvesti letno oceno kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, sistema za geoprostorske vloge in sistema za spremljanje površin. Države članice bi morale tudi obravnavati pomanjkljivosti in na morebitno zahtevo Komisije pripraviti akcijski načrt.

Sprememba 299

Predlog uredbe

Uvodna izjava 49

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (49) | Sporočilo
  Komisije
  z naslovom „Prihodnost
  preskrbe s hrano in kmetijstva“ kot prihodnjo usmeritev SKP določa okrepitev okoljskega varstva in podnebnih ukrepov ter prispevanje k doseganju ciljev na področju okolja in podnebja. Zato je izmenjava podatkov, zbranih prek identifikacijskega sistema za zemljišča in drugih integriranih administrativnih in kontrolnih sistemov, postala potrebna za okoljske in podnebne namene na nacionalni ravni in na ravni Unije. Potrebna bi bila torej določba, da se podatki, zbrani prek integriranega sistema, ki so pomembni za podnebne in okoljske namene, izmenjujejo med javnimi organi držav članic ter institucijami in organi Unije. Da bi se povečala učinkovitost pri uporabi podatkov, ki so na voljo različnim javnim organom za izdelavo evropske statistike, bi moralo biti določeno tudi, da se morajo podatki, zbrani prek integriranega sistema, dati na voljo za statistične namene organom, ki so del evropskega statističnega sistema. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49)

Sporočilo
  Komisije
  z naslovom „Prihodnost
  preskrbe s hrano in kmetijstva“ kot prihodnjo usmeritev SKP določa okrepitev okoljskega varstva in podnebnih ukrepov ter prispevanje k doseganju ciljev na področju okolja in podnebja. Zato je izmenjava podatkov, zbranih prek identifikacijskega sistema za zemljišča in drugih integriranih administrativnih in kontrolnih sistemov, postala potrebna za okoljske in podnebne namene na nacionalni ravni in na ravni Unije. Potrebna bi bila torej določba, da se podatki, zbrani prek integriranega sistema, ki so pomembni za podnebne in okoljske namene, izmenjujejo med javnimi organi držav članic ter institucijami in organi Unije. Da bi se povečala učinkovitost pri uporabi podatkov, ki so na voljo različnim javnim organom za izdelavo evropske statistike, bi moralo biti določeno tudi, da se morajo podatki, zbrani prek integriranega sistema, dati na voljo za statistične namene organom, ki so del evropskega statističnega sistema.

| (49) | Sporočila
  Komisije
  o prihodnosti
  preskrbe s hrano in kmetijstva
  , Evropskem zelenem dogovoru, strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem in o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030
  kot prihodnjo usmeritev SKP določajo okrepitev okoljskega varstva in podnebnih ukrepov ter prispevanje k doseganju ciljev
  in ciljnih vrednosti
  na področju okolja in podnebja. Zato je izmenjava podatkov, zbranih prek identifikacijskega sistema za zemljišča in drugih integriranih administrativnih in kontrolnih sistemov, postala potrebna za okoljske in podnebne namene na nacionalni ravni in na ravni Unije. Potrebna bi bila torej določba, da se podatki, zbrani prek integriranega sistema, ki so pomembni za podnebne in okoljske namene, izmenjujejo med javnimi organi držav članic ter institucijami in organi Unije. Da bi se povečala učinkovitost pri uporabi podatkov, ki so na voljo različnim javnim organom za izdelavo evropske statistike, bi moralo biti določeno tudi, da se morajo podatki, zbrani prek integriranega sistema, dati na voljo za statistične namene organom, ki so del evropskega statističnega sistema. |
| --- | --- |

(49)

Sporočila
  Komisije
  o prihodnosti
  preskrbe s hrano in kmetijstva
  , Evropskem zelenem dogovoru, strategiji „od vil do vilic“ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem in o strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030
  kot prihodnjo usmeritev SKP določajo okrepitev okoljskega varstva in podnebnih ukrepov ter prispevanje k doseganju ciljev
  in ciljnih vrednosti
  na področju okolja in podnebja. Zato je izmenjava podatkov, zbranih prek identifikacijskega sistema za zemljišča in drugih integriranih administrativnih in kontrolnih sistemov, postala potrebna za okoljske in podnebne namene na nacionalni ravni in na ravni Unije. Potrebna bi bila torej določba, da se podatki, zbrani prek integriranega sistema, ki so pomembni za podnebne in okoljske namene, izmenjujejo med javnimi organi držav članic ter institucijami in organi Unije. Da bi se povečala učinkovitost pri uporabi podatkov, ki so na voljo različnim javnim organom za izdelavo evropske statistike, bi moralo biti določeno tudi, da se morajo podatki, zbrani prek integriranega sistema, dati na voljo za statistične namene organom, ki so del evropskega statističnega sistema.

Spremembi 209 in 285

Predlog uredbe

Uvodna izjava 49 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (49a) | Komisija v svojem sporočilu z dne 20. maja 2020 naslovom „Strategija ‚od vil do vilic‘ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem“ poudarja, da je treba zagotoviti spoštovanje ključnih načel iz evropskega stebra socialnih pravic. Upoštevanje socialne zaščite delavcev, njihovih delovnih in stanovanjskih pogojev ter varovanje zdravja in varnosti bosta imela pomembno vlogo pri vzpostavljanju pravičnih, trdnih in trajnostnih prehranskih sistemov. SKP bi morala biti eno od orodij za doseganje ciljev evropskega stebra socialnih pravic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(49a)

Komisija v svojem sporočilu z dne 20. maja 2020 naslovom „Strategija ‚od vil do vilic‘ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem“ poudarja, da je treba zagotoviti spoštovanje ključnih načel iz evropskega stebra socialnih pravic. Upoštevanje socialne zaščite delavcev, njihovih delovnih in stanovanjskih pogojev ter varovanje zdravja in varnosti bosta imela pomembno vlogo pri vzpostavljanju pravičnih, trdnih in trajnostnih prehranskih sistemov. SKP bi morala biti eno od orodij za doseganje ciljev evropskega stebra socialnih pravic.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (53) | Ob upoštevanju mednarodne strukture trgovine s kmetijskimi proizvodi in zaradi ustreznega delovanja notranjega trga je treba urediti sodelovanje med državami članicami. Prav tako je treba vzpostaviti centraliziran dokumentacijski sistem na ravni Unije za podjetja, ki prejemajo ali izvršujejo plačila in so ustanovljena v tretjih državah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(53)

Ob upoštevanju mednarodne strukture trgovine s kmetijskimi proizvodi in zaradi ustreznega delovanja notranjega trga je treba urediti sodelovanje med državami članicami. Prav tako je treba vzpostaviti centraliziran dokumentacijski sistem na ravni Unije za podjetja, ki prejemajo ali izvršujejo plačila in so ustanovljena v tretjih državah.

| (53) | Ob upoštevanju mednarodne strukture trgovine s kmetijskimi proizvodi in zaradi ustreznega delovanja notranjega trga
  ter spoštovanja obveznosti Unije glede skladnosti politik za razvoj
  je treba urediti sodelovanje med državami članicami
  ter med državami članicami in tretjimi državami
  . Prav tako je treba vzpostaviti centraliziran dokumentacijski sistem na ravni Unije za podjetja, ki prejemajo ali izvršujejo plačila in so ustanovljena v tretjih državah.
  Ta sistem bi moral prispevati tudi k ugotavljanju neskladnosti med izvajanjem SKP in cilji zunanje politike Unije. Prispeval bi k spremljanju uresničevanja ciljev SKP iz Uredbe (EU) št. .../... [uredba o strateških načrtih SKP] z omogočanjem ocenjevanja učinka podjetij, ustanovljenih v tretjih državah, na agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 in razvojne cilje Unije, kot je določeno v členu 208 PDEU. |
| --- | --- |

(53)

Ob upoštevanju mednarodne strukture trgovine s kmetijskimi proizvodi in zaradi ustreznega delovanja notranjega trga
  ter spoštovanja obveznosti Unije glede skladnosti politik za razvoj
  je treba urediti sodelovanje med državami članicami
  ter med državami članicami in tretjimi državami
  . Prav tako je treba vzpostaviti centraliziran dokumentacijski sistem na ravni Unije za podjetja, ki prejemajo ali izvršujejo plačila in so ustanovljena v tretjih državah.
  Ta sistem bi moral prispevati tudi k ugotavljanju neskladnosti med izvajanjem SKP in cilji zunanje politike Unije. Prispeval bi k spremljanju uresničevanja ciljev SKP iz Uredbe (EU) št. .../... [uredba o strateških načrtih SKP] z omogočanjem ocenjevanja učinka podjetij, ustanovljenih v tretjih državah, na agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 in razvojne cilje Unije, kot je določeno v členu 208 PDEU.

Spremembi 210 in 286

Predlog uredbe

Uvodna izjava 55

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (55) | Pogojenost je pomemben del SKP, zlasti glede njenih okoljskih in podnebnih elementov, vendar tudi v zvezi z 
  vprašanji javnega zdravja
  in živali. To pomeni, da bi bilo treba za zagotovitev učinkovitosti sistema pogojenosti izvajati kontrole in po potrebi uporabiti kazni. Da bi se
  omogočili
  enaki konkurenčni pogoji za upravičence v različnih državah članicah, bi bilo treba na ravni Unije uvesti določena splošna pravila
  o kontrolah
  in
  kaznih
  v zvezi
  s pogojenostjo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(55)

Pogojenost je pomemben del SKP, zlasti glede njenih okoljskih in podnebnih elementov, vendar tudi v zvezi z 
  vprašanji javnega zdravja
  in živali. To pomeni, da bi bilo treba za zagotovitev učinkovitosti sistema pogojenosti izvajati kontrole in po potrebi uporabiti kazni. Da bi se
  omogočili
  enaki konkurenčni pogoji za upravičence v različnih državah članicah, bi bilo treba na ravni Unije uvesti določena splošna pravila
  o kontrolah
  in
  kaznih
  v zvezi
  s pogojenostjo
  .

| (55) | Pogojenost je pomemben del SKP,
  ki zagotavlja, da plačila spodbujajo visoko stopnjo trajnosti in da imajo kmetje v posameznih državah članicah kot tudi med državami članicami enake konkurenčne pogoje,
  zlasti glede njenih
  socialnih,
  okoljskih in podnebnih elementov, vendar tudi v zvezi z 
  javnim zdravjem
  in
  dobrobitjo
  živali. To pomeni, da bi bilo treba za zagotovitev učinkovitosti sistema pogojenosti izvajati kontrole in po potrebi uporabiti kazni. Da bi se
  zagotovili taki
  enaki konkurenčni pogoji za upravičence v različnih državah članicah, bi bilo treba na ravni Unije uvesti določena splošna pravila
  v zvezi s pogojenostjo ter kontrole
  in
  kazni
  v zvezi
  z neizpolnjevanjem
  . |
| --- | --- |

(55)

Pogojenost je pomemben del SKP,
  ki zagotavlja, da plačila spodbujajo visoko stopnjo trajnosti in da imajo kmetje v posameznih državah članicah kot tudi med državami članicami enake konkurenčne pogoje,
  zlasti glede njenih
  socialnih,
  okoljskih in podnebnih elementov, vendar tudi v zvezi z 
  javnim zdravjem
  in
  dobrobitjo
  živali. To pomeni, da bi bilo treba za zagotovitev učinkovitosti sistema pogojenosti izvajati kontrole in po potrebi uporabiti kazni. Da bi se
  zagotovili taki
  enaki konkurenčni pogoji za upravičence v različnih državah članicah, bi bilo treba na ravni Unije uvesti določena splošna pravila
  v zvezi s pogojenostjo ter kontrole
  in
  kazni
  v zvezi
  z neizpolnjevanjem
  .

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 57

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (57) | Medtem ko bi bilo treba državam članicam dovoliti, da podrobno določijo kazni, bi morale biti navedene kazni sorazmerne, učinkovite in odvračilne ter ne bi smele vplivati na ostale kazni, določene v pravu Unije ali nacionalnem pravu. Za učinkovit in usklajen pristop držav članic je treba na ravni Unije določiti
  najnižjo stopnjo
  kazni za neizpolnjevanje, ki se
  zgodi
  prvič zaradi malomarnosti, medtem ko bi se moral za ponovitev neizpolnjevanja uporabiti višji odstotek, namerno neizpolnjevanje pa bi se
  lahko kaznovalo
  s popolno izključitvijo iz plačil. Za zagotovitev sorazmernosti kazni v primeru manjšega neizpolnjevanja, ki se zgodi prvič, bi
  bilo treba državam članicam omogočiti, da uvedejo
  sistem zgodnjega opozarjanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(57)

Medtem ko bi bilo treba državam članicam dovoliti, da podrobno določijo kazni, bi morale biti navedene kazni sorazmerne, učinkovite in odvračilne ter ne bi smele vplivati na ostale kazni, določene v pravu Unije ali nacionalnem pravu. Za učinkovit in usklajen pristop držav članic je treba na ravni Unije določiti
  najnižjo stopnjo
  kazni za neizpolnjevanje, ki se
  zgodi
  prvič zaradi malomarnosti, medtem ko bi se moral za ponovitev neizpolnjevanja uporabiti višji odstotek, namerno neizpolnjevanje pa bi se
  lahko kaznovalo
  s popolno izključitvijo iz plačil. Za zagotovitev sorazmernosti kazni v primeru manjšega neizpolnjevanja, ki se zgodi prvič, bi
  bilo treba državam članicam omogočiti, da uvedejo
  sistem zgodnjega opozarjanja.

| (57) | Medtem ko bi bilo treba državam članicam dovoliti, da podrobno določijo kazni, bi morale biti navedene kazni sorazmerne, učinkovite in odvračilne ter ne bi smele vplivati na ostale kazni, določene v pravu Unije ali nacionalnem pravu. Za učinkovit in usklajen pristop držav članic je treba na ravni Unije določiti
  najnižje stopnje
  kazni za neizpolnjevanje
  . Takšne stopnje bi se morale uporabljati za primere neizpolnjevanja
  , ki se
  zgodijo
  prvič zaradi malomarnosti, medtem ko bi se moral za ponovitev neizpolnjevanja uporabiti višji odstotek, namerno neizpolnjevanje pa bi se
  potencialno moralo kaznovati
  s popolno izključitvijo iz plačil. Za zagotovitev sorazmernosti kazni v primeru manjšega neizpolnjevanja, ki se zgodi prvič, bi
  morale države članice uvesti
  sistem zgodnjega opozarjanja
  , ki bi upravičenca obvestil o obveznosti, da mora sprejeti korektivne ukrepe, in mu omogočil, da odpravi neizpolnjevanje
  .
  Upravne kazni se ne bi smele naložiti v primerih neizpolnjevanja zaradi višje sile, manjše malomarnosti ali očitnih napak, ki jih ugotovi pristojni organ ali drug organ. |
| --- | --- |

(57)

Medtem ko bi bilo treba državam članicam dovoliti, da podrobno določijo kazni, bi morale biti navedene kazni sorazmerne, učinkovite in odvračilne ter ne bi smele vplivati na ostale kazni, določene v pravu Unije ali nacionalnem pravu. Za učinkovit in usklajen pristop držav članic je treba na ravni Unije določiti
  najnižje stopnje
  kazni za neizpolnjevanje
  . Takšne stopnje bi se morale uporabljati za primere neizpolnjevanja
  , ki se
  zgodijo
  prvič zaradi malomarnosti, medtem ko bi se moral za ponovitev neizpolnjevanja uporabiti višji odstotek, namerno neizpolnjevanje pa bi se
  potencialno moralo kaznovati
  s popolno izključitvijo iz plačil. Za zagotovitev sorazmernosti kazni v primeru manjšega neizpolnjevanja, ki se zgodi prvič, bi
  morale države članice uvesti
  sistem zgodnjega opozarjanja
  , ki bi upravičenca obvestil o obveznosti, da mora sprejeti korektivne ukrepe, in mu omogočil, da odpravi neizpolnjevanje
  .
  Upravne kazni se ne bi smele naložiti v primerih neizpolnjevanja zaradi višje sile, manjše malomarnosti ali očitnih napak, ki jih ugotovi pristojni organ ali drug organ.

Sprememba 216

Predlog uredbe

Uvodna izjava 66 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (66a) | V skladu z zahtevami Evropskega parlamenta

   (1a)

  za večjo preglednost porazdelitve kmetijskih zemljišč in koncentracije zemljišč, ki vpliva na dostop kmetov do zemljišč, ter mnenji Evropske varuhinje človekovih pravic

   (1b)

  in Računskega sodišča o potrebi po boljši ponazoritvi lastniških struktur, povezanih z upravičenci do podpore v okviru SKP, zaradi možnih goljufij in zlorabe sredstev Unije, in glede na to, da razpoložljive statistike

   (1c)

  omogočajo omejen prikaz lastništva in nadzora kmetij ter da se javnim organom olajša spremljanje prilaščanja zemljišč in koncentracije zemljišč ter zagotovita večja odgovornost in preglednost glede podpore iz ESKRP in EKJS, bi morali biti podatki o lastniških strukturah na voljo tudi javnosti. Tudi seznam upravičencev do sredstev SKP, ki ga naknadno objavijo države članice, bi moral, kjer je ustrezno, omogočati identifikacijo nadrejenih družb. To bi pomembno prispevalo k spremljanju lastniških struktur in olajšalo preiskovanje morebitnih nasprotij interesov, korupcije in goljufivega ravnanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(66a)

V skladu z zahtevami Evropskega parlamenta

   (1a)

  za večjo preglednost porazdelitve kmetijskih zemljišč in koncentracije zemljišč, ki vpliva na dostop kmetov do zemljišč, ter mnenji Evropske varuhinje človekovih pravic

   (1b)

  in Računskega sodišča o potrebi po boljši ponazoritvi lastniških struktur, povezanih z upravičenci do podpore v okviru SKP, zaradi možnih goljufij in zlorabe sredstev Unije, in glede na to, da razpoložljive statistike

   (1c)

  omogočajo omejen prikaz lastništva in nadzora kmetij ter da se javnim organom olajša spremljanje prilaščanja zemljišč in koncentracije zemljišč ter zagotovita večja odgovornost in preglednost glede podpore iz ESKRP in EKJS, bi morali biti podatki o lastniških strukturah na voljo tudi javnosti. Tudi seznam upravičencev do sredstev SKP, ki ga naknadno objavijo države članice, bi moral, kjer je ustrezno, omogočati identifikacijo nadrejenih družb. To bi pomembno prispevalo k spremljanju lastniških struktur in olajšalo preiskovanje morebitnih nasprotij interesov, korupcije in goljufivega ravnanja.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 71

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (71) | Objava takih informacij skupaj s splošnimi informacijami iz te uredbe povečuje preglednost porabe sredstev Unije v okviru SKP in s tem prispeva k prepoznavnosti in boljšemu razumevanju navedene politike. Državljani imajo zato možnost tesnejšega sodelovanja v postopku odločanja, javna uprava pa ima večjo legitimnost, je učinkovitejša in državljanom bolj odgovorna. Z dostopom do teh informacij se državljani lažje seznanijo s konkretnimi primeri oskrbovanja z „javnimi dobrinami“ prek kmetijstva in okrepi se legitimnost državne podpore za kmetijski sektor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(71)

Objava takih informacij skupaj s splošnimi informacijami iz te uredbe povečuje preglednost porabe sredstev Unije v okviru SKP in s tem prispeva k prepoznavnosti in boljšemu razumevanju navedene politike. Državljani imajo zato možnost tesnejšega sodelovanja v postopku odločanja, javna uprava pa ima večjo legitimnost, je učinkovitejša in državljanom bolj odgovorna. Z dostopom do teh informacij se državljani lažje seznanijo s konkretnimi primeri oskrbovanja z „javnimi dobrinami“ prek kmetijstva in okrepi se legitimnost državne podpore za kmetijski sektor.

| (71) | Objava takih informacij skupaj s splošnimi informacijami iz te uredbe povečuje preglednost porabe sredstev Unije v okviru SKP in s tem prispeva k prepoznavnosti in boljšemu razumevanju navedene politike. Državljani imajo zato možnost tesnejšega sodelovanja v postopku odločanja, javna uprava pa ima večjo legitimnost, je učinkovitejša in državljanom bolj odgovorna. Z dostopom do teh informacij se državljani lažje seznanijo s konkretnimi primeri oskrbovanja z „javnimi dobrinami“ prek kmetijstva in okrepi se legitimnost
  podpore Unije in
  državne podpore za kmetijski sektor. |
| --- | --- |

(71)

Objava takih informacij skupaj s splošnimi informacijami iz te uredbe povečuje preglednost porabe sredstev Unije v okviru SKP in s tem prispeva k prepoznavnosti in boljšemu razumevanju navedene politike. Državljani imajo zato možnost tesnejšega sodelovanja v postopku odločanja, javna uprava pa ima večjo legitimnost, je učinkovitejša in državljanom bolj odgovorna. Z dostopom do teh informacij se državljani lažje seznanijo s konkretnimi primeri oskrbovanja z „javnimi dobrinami“ prek kmetijstva in okrepi se legitimnost
  podpore Unije in
  državne podpore za kmetijski sektor.

Sprememba 272

Predlog uredbe

Člen 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: | V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: |
| (a) | „nepravilnost“ pomeni nepravilnost v smislu člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(a)

„nepravilnost“ pomeni nepravilnost v smislu člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95;

| (a) | „nepravilnost“ pomeni nepravilnost v smislu člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95; |
| --- | --- |

(a)

„nepravilnost“ pomeni nepravilnost v smislu člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95;

| (b) | „sistemi upravljanja“ pomenijo organe upravljanja iz poglavja II naslova II te uredbe in osnovne zahteve Unije, določene v tej uredbi in Uredbi (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], vključno s sistemom poročanja, vzpostavljenim za letno
  poročilo o
  smotrnosti iz člena 121 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]; |
| --- | --- |

(b)

„sistemi upravljanja“ pomenijo organe upravljanja iz poglavja II naslova II te uredbe in osnovne zahteve Unije, določene v tej uredbi in Uredbi (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], vključno s sistemom poročanja, vzpostavljenim za letno
  poročilo o
  smotrnosti iz člena 121 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP];

| (b) | „sistemi upravljanja“ pomenijo organe upravljanja iz poglavja II naslova II te uredbe in osnovne zahteve Unije, določene v tej uredbi in Uredbi (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], vključno
  z obveznostmi držav članic glede učinkovite zaščite finančnih interesov Unije iz člena 57 te uredbe in
  s sistemom poročanja, vzpostavljenim za letno
  spremljanje smotrnosti iz člena 38a te uredbe in večletni pregled
  smotrnosti iz člena 121 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]; |
| --- | --- |

(b)

„sistemi upravljanja“ pomenijo organe upravljanja iz poglavja II naslova II te uredbe in osnovne zahteve Unije, določene v tej uredbi in Uredbi (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], vključno
  z obveznostmi držav članic glede učinkovite zaščite finančnih interesov Unije iz člena 57 te uredbe in
  s sistemom poročanja, vzpostavljenim za letno
  spremljanje smotrnosti iz člena 38a te uredbe in večletni pregled
  smotrnosti iz člena 121 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP];

| (c) | „osnovne zahteve Unije“ pomenijo zahteve, določene v Uredbi (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] in v tej uredbi. |
| --- | --- |

(c)

„osnovne zahteve Unije“ pomenijo zahteve, določene v Uredbi (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] in v tej uredbi.

| (c) | „osnovne zahteve Unije“ pomenijo zahteve, določene v Uredbi (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] in v tej uredbi
  , v Uredbi (EU) 2018/1046 (finančna uredba) in Direktivi 2014/24/EU (direktiva o javnem naročanju); |
| --- | --- |

(c)

„osnovne zahteve Unije“ pomenijo zahteve, določene v Uredbi (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] in v tej uredbi
  , v Uredbi (EU) 2018/1046 (finančna uredba) in Direktivi 2014/24/EU (direktiva o javnem naročanju);

| (ca) | „zahteve Unije“ pomenijo osnovne zahteve Unije in pravila o upravičenosti, ki izhajajo iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] in so zapisana v strateškem načrtu SKP države članice; |
| --- | --- |

(ca)

„zahteve Unije“ pomenijo osnovne zahteve Unije in pravila o upravičenosti, ki izhajajo iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] in so zapisana v strateškem načrtu SKP države članice;

| (cb) | „kazalnik izložkov“ pomeni kazalnik izložkov, kot je opredeljen v točki 12 člena 2 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah]; |
| --- | --- |

(cb)

„kazalnik izložkov“ pomeni kazalnik izložkov, kot je opredeljen v točki 12 člena 2 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah];

| (cc) | „kazalnik rezultatov“ pomeni kazalnik rezultatov, kot je opredeljen v točki 13 člena 2 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah]; |
| --- | --- |

(cc)

„kazalnik rezultatov“ pomeni kazalnik rezultatov, kot je opredeljen v točki 13 člena 2 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah];

| (cd) | „resna pomanjkljivost“ pomeni resno pomanjkljivost, kot je opredeljena v točki 30 člena 2 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah]; |
| --- | --- |

(cd)

„resna pomanjkljivost“ pomeni resno pomanjkljivost, kot je opredeljena v točki 30 člena 2 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah];

| (ce) | „posredniški organ“ pomeni posredniški organ, kot je opredeljen v točki 7 člena 2 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah]; |
| --- | --- |

(ce)

„posredniški organ“ pomeni posredniški organ, kot je opredeljen v točki 7 člena 2 Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah];

| (cf) | „akcijski načrt“ pomeni akcijski načrt iz člena 39(1) in 40(1) te uredbe. |
| --- | --- |

(cf)

„akcijski načrt“ pomeni akcijski načrt iz člena 39(1) in 40(1) te uredbe.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka -a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | smrt upravičenca; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-a)

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | huda
  naravna nesreča, ki resno prizadene kmetijsko gospodarstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

huda
  naravna nesreča, ki resno prizadene kmetijsko gospodarstvo;

| (a) | naravna nesreča
  ali vremenski dogodek
  , ki resno prizadene kmetijsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

(a)

naravna nesreča
  ali vremenski dogodek
  , ki resno prizadene kmetijsko gospodarstvo;

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | dolgotrajna nezmožnost upravičenca za delo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(aa)

dolgotrajna nezmožnost upravičenca za delo;

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | tržne razmere, ki resno prizadenejo kmetijsko gospodarstvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ab)

tržne razmere, ki resno prizadenejo kmetijsko gospodarstvo;

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | uničenje objektov za živino na kmetijskem gospodarstvu
  zaradi nesreče
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

uničenje objektov za živino na kmetijskem gospodarstvu
  zaradi nesreče
  ;

| (b) | uničenje objektov za živino na kmetijskem gospodarstvu; |
| --- | --- |

(b)

uničenje objektov za živino na kmetijskem gospodarstvu;

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | epizootska bolezen
  ali
  bolezen rastlin, ki prizadene del ali vso živino oziroma kmetijske rastline upravičenca; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

epizootska bolezen
  ali
  bolezen rastlin, ki prizadene del ali vso živino oziroma kmetijske rastline upravičenca;

| (c) | epizootska bolezen, bolezen rastlin
  ali izbruh škodljivih organizmov
  , ki prizadene del ali vso živino oziroma kmetijske rastline upravičenca; |
| --- | --- |

(c)

epizootska bolezen, bolezen rastlin
  ali izbruh škodljivih organizmov
  , ki prizadene del ali vso živino oziroma kmetijske rastline upravičenca;

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice lahko točko (a) prvega odstavka uporabijo za skupino kmetijskih gospodarstev, ki jih je prizadela ista naravna nesreča ali vremenski dogodek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice lahko točko (a) prvega odstavka uporabijo za skupino kmetijskih gospodarstev, ki jih je prizadela ista naravna nesreča ali vremenski dogodek.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| EKSRP se izvaja z deljenim upravljanjem med državami članicami in Unijo. Iz njega se financira finančni prispevek Unije k intervencijam za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP iz poglavja 4 naslova III Uredbe (EU) .../...[uredba o strateških načrtih SKP]. | EKSRP se izvaja z deljenim upravljanjem med državami članicami in Unijo. Iz njega se financira finančni prispevek Unije k intervencijam za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP iz poglavja 4 naslova III
  in ukrepe iz člena 112
  Uredbe (EU) .../...[uredba o strateških načrtih SKP]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

EKSRP se izvaja z deljenim upravljanjem med državami članicami in Unijo. Iz njega se financira finančni prispevek Unije k intervencijam za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP iz poglavja 4 naslova III Uredbe (EU) .../...[uredba o strateških načrtih SKP].

EKSRP se izvaja z deljenim upravljanjem med državami članicami in Unijo. Iz njega se financira finančni prispevek Unije k intervencijam za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP iz poglavja 4 naslova III
  in ukrepe iz člena 112
  Uredbe (EU) .../...[uredba o strateških načrtih SKP].

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Iz vsakega od skladov se lahko na pobudo Komisije ali v njenem imenu na neposreden način financirajo pripravljalne dejavnosti, spremljanje, dejavnosti za upravno in tehnično podporo ter ocenjevanje, revizija in preverjanje, ki so potrebni za izvajanje SKP. To vključuje zlasti: | Iz vsakega od skladov se lahko na pobudo Komisije ali v njenem imenu na neposreden način financirajo
  okrepljene
  pripravljalne dejavnosti, spremljanje, dejavnosti za upravno in tehnično podporo ter ocenjevanje, revizija in preverjanje, ki so potrebni za izvajanje SKP.
  Prispevek EKSRP iz člena 86(3) Uredbe (EU).../... [uredba o strateških načrtih SKP] upošteva povečanje upravne zmogljivosti v zvezi z novimi sistemi upravljanja in nadzora v državah članicah.
  To vključuje zlasti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Iz vsakega od skladov se lahko na pobudo Komisije ali v njenem imenu na neposreden način financirajo pripravljalne dejavnosti, spremljanje, dejavnosti za upravno in tehnično podporo ter ocenjevanje, revizija in preverjanje, ki so potrebni za izvajanje SKP. To vključuje zlasti:

Iz vsakega od skladov se lahko na pobudo Komisije ali v njenem imenu na neposreden način financirajo
  okrepljene
  pripravljalne dejavnosti, spremljanje, dejavnosti za upravno in tehnično podporo ter ocenjevanje, revizija in preverjanje, ki so potrebni za izvajanje SKP.
  Prispevek EKSRP iz člena 86(3) Uredbe (EU).../... [uredba o strateških načrtih SKP] upošteva povečanje upravne zmogljivosti v zvezi z novimi sistemi upravljanja in nadzora v državah članicah.
  To vključuje zlasti:

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | študije o SKP in ocenjevanje ukrepov, ki jih financirata sklada, vključno z izboljšanjem metod ocenjevanja in izmenjavo informacij o praksah v okviru SKP, ter študije, izvedene skupaj z Evropsko investicijsko banko (EIB); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(f)

študije o SKP in ocenjevanje ukrepov, ki jih financirata sklada, vključno z izboljšanjem metod ocenjevanja in izmenjavo informacij o praksah v okviru SKP, ter študije, izvedene skupaj z Evropsko investicijsko banko (EIB);

| (f) | študije o SKP in ocenjevanje ukrepov, ki jih financirata sklada, vključno z izboljšanjem metod ocenjevanja in izmenjavo informacij o 
  dobrih
  praksah v okviru SKP,
  posvetovanja z zadevnimi deležniki
  ter študije, izvedene skupaj z Evropsko investicijsko banko (EIB); |
| --- | --- |

(f)

študije o SKP in ocenjevanje ukrepov, ki jih financirata sklada, vključno z izboljšanjem metod ocenjevanja in izmenjavo informacij o 
  dobrih
  praksah v okviru SKP,
  posvetovanja z zadevnimi deležniki
  ter študije, izvedene skupaj z Evropsko investicijsko banko (EIB);

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (h) | prispevek k ukrepom v zvezi s širjenjem informacij, ozaveščanjem, spodbujanjem sodelovanja in izmenjavo izkušenj na ravni Unije, sprejetim v okviru intervencij za razvoj podeželja, vključno z mrežnim povezovanjem med zadevnimi stranmi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(h)

prispevek k ukrepom v zvezi s širjenjem informacij, ozaveščanjem, spodbujanjem sodelovanja in izmenjavo izkušenj na ravni Unije, sprejetim v okviru intervencij za razvoj podeželja, vključno z mrežnim povezovanjem med zadevnimi stranmi;

| (h) | prispevek k ukrepom v zvezi s širjenjem informacij, ozaveščanjem, spodbujanjem sodelovanja in izmenjavo izkušenj
  z zadevnimi deležniki
  na ravni Unije, sprejetim v okviru intervencij za razvoj podeželja, vključno z mrežnim povezovanjem med zadevnimi stranmi; |
| --- | --- |

(h)

prispevek k ukrepom v zvezi s širjenjem informacij, ozaveščanjem, spodbujanjem sodelovanja in izmenjavo izkušenj
  z zadevnimi deležniki
  na ravni Unije, sprejetim v okviru intervencij za razvoj podeželja, vključno z mrežnim povezovanjem med zadevnimi stranmi;

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 7a |
| | Pristojni organ |
| | 1.
     
  Države članice imenujejo organ na ministrski ravni, ki je pristojen za: |
| | (a) | izdajo, pregled in odvzem akreditacije plačilnih agencij iz člena 9(2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 7a

Pristojni organ

1.
     
  Države članice imenujejo organ na ministrski ravni, ki je pristojen za:

(a)

(a)

izdajo, pregled in odvzem akreditacije plačilnih agencij iz člena 9(2);

izdajo, pregled in odvzem akreditacije plačilnih agencij iz člena 9(2);

| (b) | izdajo, pregled in odvzem akreditacije certifikacijskega organa iz člena 10; |
| --- | --- |

(b)

(b)

izdajo, pregled in odvzem akreditacije certifikacijskega organa iz člena 10;

izdajo, pregled in odvzem akreditacije certifikacijskega organa iz člena 10;

| (c) | imenovanje in preklic imenovanja certifikacijskega organa iz člena 11; |
| --- | --- |

(c)

(c)

imenovanje in preklic imenovanja certifikacijskega organa iz člena 11;

imenovanje in preklic imenovanja certifikacijskega organa iz člena 11;

| (d) | izvajanje nalog, ki so v skladu s tem poglavjem dodeljene pristojnemu organu, pri čemer se upošteva načelo sorazmernosti. |
| --- | --- |

(d)

(d)

izvajanje nalog, ki so v skladu s tem poglavjem dodeljene pristojnemu organu, pri čemer se upošteva načelo sorazmernosti.

izvajanje nalog, ki so v skladu s tem poglavjem dodeljene pristojnemu organu, pri čemer se upošteva načelo sorazmernosti.

2.
     
  Pristojni organ na podlagi proučitve meril, ki jih Komisija sprejme v skladu s členom 12(1), s formalnim aktom odloči:

| (a) | o izdaji ali, na podlagi pregleda, odvzemu akreditacije plačilne agencije in usklajevalnega organa; |
| --- | --- |

(a)

(a)

o izdaji ali, na podlagi pregleda, odvzemu akreditacije plačilne agencije in usklajevalnega organa;

o izdaji ali, na podlagi pregleda, odvzemu akreditacije plačilne agencije in usklajevalnega organa;

| (b) | o imenovanju in preklicu imenovanja certifikacijskega organa. |
| --- | --- |

(b)

(b)

o imenovanju in preklicu imenovanja certifikacijskega organa.

o imenovanju in preklicu imenovanja certifikacijskega organa.

Pristojni organ Komisijo nemudoma obvesti o akreditaciji ali imenovanju plačilnih agencij, usklajevalnega organa in certifikacijskega organa ter o odvzemu njihove akreditacije ali preklicu imenovanja.

Pristojni organ Komisijo nemudoma obvesti o akreditaciji ali imenovanju plačilnih agencij, usklajevalnega organa in certifikacijskega organa ter o odvzemu njihove akreditacije ali preklicu imenovanja.

Komisija spodbuja izmenjavo dobrih praks med državami članicami glede delovanja sistemov upravljanja .

Komisija spodbuja izmenjavo dobrih praks med državami članicami glede delovanja sistemov upravljanja .

Sprememba 273/rev

Sprememba 273/rev

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8

Člen 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Plačilne agencije
  in usklajevalni organi | Plačilne agencije |
| 1.   Plačilne agencije so oddelki ali organi držav članic, odgovorni za upravljanje in kontrolo odhodkov iz člena 5(2) in člena 6. | 1.   Plačilne agencije so oddelki ali organi držav članic
  in po potrebi regij
  , odgovorni za upravljanje in kontrolo odhodkov iz člena 5(2) in člena 6. |
| Izvajanje teh nalog, razen izplačil, se lahko prenese. | Izvajanje teh nalog, razen izplačil, se lahko prenese. |
| 2.   Države članice kot plačilne agencije akreditirajo oddelke ali organe, katerih upravna organizacija in sistem notranje kontrole v zadostni meri zagotavljata, da se izplačila zakonito in pravilno izvršujejo ter ustrezno obračunajo. Plačilne agencije morajo v ta namen izpolnjevati minimalne pogoje za akreditacijo v zvezi z notranjim okoljem, kontrolnimi dejavnostmi, informiranjem in sporočanjem ter spremljanjem, ki jih določi Komisija na podlagi točke (a) člena 
  10(1)
  . | 2.   Države članice kot plačilne agencije akreditirajo oddelke ali organe, katerih upravna organizacija in sistem notranje kontrole v zadostni meri zagotavljata, da se izplačila zakonito in pravilno izvršujejo ter ustrezno obračunajo. Plačilne agencije morajo v ta namen izpolnjevati minimalne pogoje za akreditacijo v zvezi z notranjim okoljem, kontrolnimi dejavnostmi, informiranjem in sporočanjem ter spremljanjem, ki jih določi Komisija na podlagi točke (a) člena 
  12a(1)
  . |
| Vsaka država članica število svojih akreditiranih plačilnih agencij omeji na naslednji način: | Vsaka država članica
  ob upoštevanju svojih ustavnih določb
  omeji število svojih akreditiranih plačilnih agencij na naslednji način: |
| (a) | na eno samo agencijo na nacionalni ravni ali po potrebi na eno agencijo na regijo; in |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Plačilne agencije
  in usklajevalni organi

in usklajevalni organi

Plačilne agencije

1.   Plačilne agencije so oddelki ali organi držav članic, odgovorni za upravljanje in kontrolo odhodkov iz člena 5(2) in člena 6.

1.   Plačilne agencije so oddelki ali organi držav članic
  in po potrebi regij
  , odgovorni za upravljanje in kontrolo odhodkov iz člena 5(2) in člena 6.

Izvajanje teh nalog, razen izplačil, se lahko prenese.

Izvajanje teh nalog, razen izplačil, se lahko prenese.

2.   Države članice kot plačilne agencije akreditirajo oddelke ali organe, katerih upravna organizacija in sistem notranje kontrole v zadostni meri zagotavljata, da se izplačila zakonito in pravilno izvršujejo ter ustrezno obračunajo. Plačilne agencije morajo v ta namen izpolnjevati minimalne pogoje za akreditacijo v zvezi z notranjim okoljem, kontrolnimi dejavnostmi, informiranjem in sporočanjem ter spremljanjem, ki jih določi Komisija na podlagi točke (a) člena 
  10(1)
  .

2.   Države članice kot plačilne agencije akreditirajo oddelke ali organe, katerih upravna organizacija in sistem notranje kontrole v zadostni meri zagotavljata, da se izplačila zakonito in pravilno izvršujejo ter ustrezno obračunajo. Plačilne agencije morajo v ta namen izpolnjevati minimalne pogoje za akreditacijo v zvezi z notranjim okoljem, kontrolnimi dejavnostmi, informiranjem in sporočanjem ter spremljanjem, ki jih določi Komisija na podlagi točke (a) člena 
  12a(1)
  .

Vsaka država članica število svojih akreditiranih plačilnih agencij omeji na naslednji način:

Vsaka država članica
  ob upoštevanju svojih ustavnih določb
  omeji število svojih akreditiranih plačilnih agencij na naslednji način:

ob upoštevanju svojih ustavnih določb

(a)

na eno samo agencijo na nacionalni ravni ali po potrebi na eno agencijo na regijo; in

| (a) | na eno samo agencijo na nacionalni ravni ali po potrebi na eno agencijo na regijo in |
| --- | --- |

(a)

na eno samo agencijo na nacionalni ravni ali po potrebi na eno agencijo na regijo in

| (b) | na eno samo agencijo za upravljanje odhodkov EKJS in EKSRP. |
| --- | --- |

(b)

na eno samo agencijo za upravljanje odhodkov EKJS in EKSRP.

| (b) | kadar obstaja samo plačilna agencija na nacionalni ravni,
  na eno samo agencijo za upravljanje odhodkov EKJS in EKSRP. |
| --- | --- |

(b)

kadar obstaja samo plačilna agencija na nacionalni ravni,
  na eno samo agencijo za upravljanje odhodkov EKJS in EKSRP.

kadar obstaja samo plačilna agencija na nacionalni ravni,

Če pa so plačilne agencije vzpostavljene na regionalni ravni, države članice poleg tega bodisi akreditirajo plačilno agencijo na nacionalni ravni za sheme pomoči, ki jih je treba v skladu z njihovo naravo upravljati na nacionalni ravni, bodisi prenesejo upravljanje teh shem na regionalne plačilne agencije.

Če pa so plačilne agencije vzpostavljene na regionalni ravni, države članice poleg tega bodisi akreditirajo plačilno agencijo na nacionalni ravni za sheme pomoči, ki jih je treba v skladu z njihovo naravo upravljati na nacionalni ravni, bodisi prenesejo upravljanje teh shem na regionalne plačilne agencije.

Akreditacija plačilnih agencij za obdobje 2014–2020 se prenese v programsko obdobje 2021–2027, če plačilne agencije pristojni organ obvestijo, da izpolnjujejo akreditacijska merila, razen če se pri pregledu, izvedenem v skladu s točko (a) člena 7a(2), izkaže, da to ne drži.

Akreditacija plačilnih agencij za obdobje 2014–2020 se prenese v programsko obdobje 2021–2027, če plačilne agencije pristojni organ obvestijo, da izpolnjujejo akreditacijska merila, razen če se pri pregledu, izvedenem v skladu s točko (a) člena 7a(2), izkaže, da to ne drži.

Plačilnim agencijam, ki odhodkov EKJS ali EKSRP niso upravljale vsaj tri leta, se akreditacija odvzame.

Plačilnim agencijam, ki odhodkov EKJS ali EKSRP niso upravljale vsaj tri leta, se akreditacija odvzame.

Države članice
  ne
  imenujejo
  nobene nove d
  odatne plačilne agencije po
  začetku
  veljavnosti te uredbe.

ne

nobene nove d

začetku

Države članice
  lahko
  imenujejo dodatne plačilne agencije po ...
  [datum začetka
  veljavnosti te uredbe
  ], če:

lahko

[datum začetka

], če:

| (a) | se število akreditiranih plačilnih agencij ne poveča glede na stanje dne 31. decembra 2019 ali |
| --- | --- |

(a)

(a)

se število akreditiranih plačilnih agencij ne poveča glede na stanje dne 31. decembra 2019 ali

se število akreditiranih plačilnih agencij ne poveča glede na stanje dne 31. decembra 2019 ali

| (b) | se nove plačilne agencije v posamezni državi članici imenujejo na podlagi upravne reorganizacije
  . |
| --- | --- |

(b)

(b)

se nove plačilne agencije v posamezni državi članici imenujejo na podlagi upravne reorganizacije
  .

se nove plačilne agencije v posamezni državi članici imenujejo na podlagi upravne reorganizacije

3.   Za namene člena 63(5) in (6) Uredbe (EU, Euratom) 
  2018/... [nova finančna uredba]
  (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) odgovorna oseba akreditirane plačilne agencije do 15. februarja v letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, sestavi in Komisiji predloži naslednje:

3.   Za namene člena 63(5) in (6) Uredbe (EU, Euratom)
  2018/1046
  (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) odgovorna oseba akreditirane plačilne agencije do 15. februarja v letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, sestavi in Komisiji predloži naslednje:

| (a) | letne obračune odhodkov, nastalih pri izvajanju nalog, zaupanih njihovi akreditirani plačilni agenciji, kot je določeno v točki (a) člena 63(5) finančne uredbe, skupaj s potrebnimi informacijami za njihovo potrditev v skladu s členom 51; |
| --- | --- |

(a)

letne obračune odhodkov, nastalih pri izvajanju nalog, zaupanih njihovi akreditirani plačilni agenciji, kot je določeno v točki (a) člena 63(5) finančne uredbe, skupaj s potrebnimi informacijami za njihovo potrditev v skladu s členom 51;

| (a) | letne obračune odhodkov, nastalih pri izvajanju nalog, zaupanih njihovi akreditirani plačilni agenciji, kot je določeno v točki (a) člena 63(5) finančne uredbe, skupaj s potrebnimi informacijami za njihovo potrditev v skladu s členom 51; |
| --- | --- |

(a)

letne obračune odhodkov, nastalih pri izvajanju nalog, zaupanih njihovi akreditirani plačilni agenciji, kot je določeno v točki (a) člena 63(5) finančne uredbe, skupaj s potrebnimi informacijami za njihovo potrditev v skladu s členom 51;

| (b) | letno poročilo o smotrnosti iz
  člena 
  52(1), iz katerega je razvidno, da so odhodki nastali v skladu s členom 35
  ; |
| --- | --- |

(b)

letno poročilo o smotrnosti iz
  člena 
  52(1), iz katerega je razvidno, da so odhodki nastali v skladu s členom 35
  ;

letno poročilo o smotrnosti iz

52(1), iz katerega je razvidno, da so odhodki nastali v skladu s členom 35

| (b) | letni povzetek končnih revizijskih poročil ter opravljenih kontrol, skupaj z njihovim rezultatom in analizo narave in obsega napak in pomanjkljivosti, ugotovljenih v sistemih s pomočjo revizij in kontrol, ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov, kot je določeno v točki (b)
  člena 
  63(5) finančne uredbe
  . |
| --- | --- |

(b)

letni povzetek končnih revizijskih poročil ter opravljenih kontrol, skupaj z njihovim rezultatom in analizo narave in obsega napak in pomanjkljivosti, ugotovljenih v sistemih s pomočjo revizij in kontrol, ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov, kot je določeno v točki (b)
  člena 
  63(5) finančne uredbe
  .

letni povzetek končnih revizijskih poročil ter opravljenih kontrol, skupaj z njihovim rezultatom in analizo narave in obsega napak in pomanjkljivosti, ugotovljenih v sistemih s pomočjo revizij in kontrol, ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov, kot je določeno v točki (b)

63(5) finančne uredbe

| (c) | izjavo o upravljanju iz člena 63(6) finančne uredbe glede: |
| --- | --- |

(c)

izjavo o upravljanju iz člena 63(6) finančne uredbe glede:

| (c) | izjavo o upravljanju iz člena 63(6) finančne uredbe glede: |
| --- | --- |

(c)

izjavo o upravljanju iz člena 63(6) finančne uredbe glede:

| | (i) | dejstva, da so informacije ustrezno prikazane, celovite in točne, kot je določeno v točki (a) člena 63(6) finančne uredbe, |
| --- | --- | --- |

(i)

dejstva, da so informacije ustrezno prikazane, celovite in točne, kot je določeno v točki (a) člena 63(6) finančne uredbe,

| | (i) | dejstva, da so informacije ustrezno prikazane, celovite in točne, kot je določeno v točki (a) člena 63(6) finančne uredbe, |
| --- | --- | --- |

(i)

dejstva, da so informacije ustrezno prikazane, celovite in točne, kot je določeno v točki (a) člena 63(6) finančne uredbe,

| | (ii) | pravilnega delovanja vzpostavljenih sistemov
  upravljanja
  , kar daje potrebna jamstva
  glede izložkov, sporočenih v letnem poročilu o smotrnosti
  , kot je določeno v točkah (b) in (c) člena 63(6) finančne uredbe, |
| --- | --- | --- |

(ii)

pravilnega delovanja vzpostavljenih sistemov
  upravljanja
  , kar daje potrebna jamstva
  glede izložkov, sporočenih v letnem poročilu o smotrnosti
  , kot je določeno v točkah (b) in (c) člena 63(6) finančne uredbe,

upravljanja

glede izložkov, sporočenih v letnem poročilu o smotrnosti

| | (ii) | pravilnega delovanja vzpostavljenih sistemov
  notranje kontrole v skladu z osnovnimi zahtevami Unije
  , kar daje potrebna jamstva,
  da so bili odhodki izplačani v skladu s členom 35 te uredbe
  , kot je določeno v točkah (b) in (c) člena 63(6) finančne uredbe, |
| --- | --- | --- |

(ii)

pravilnega delovanja vzpostavljenih sistemov
  notranje kontrole v skladu z osnovnimi zahtevami Unije
  , kar daje potrebna jamstva,
  da so bili odhodki izplačani v skladu s členom 35 te uredbe
  , kot je določeno v točkah (b) in (c) člena 63(6) finančne uredbe,

notranje kontrole v skladu z osnovnimi zahtevami Unije

da so bili odhodki izplačani v skladu s členom 35 te uredbe

| | (iii) | analize narave ter obsega napak in slabosti, ugotovljenih v sistemih s pomočjo revizij in kontrol, ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov, kot je določeno v točki (b) člena 63(5) finančne uredbe. |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

analize narave ter obsega napak in slabosti, ugotovljenih v sistemih s pomočjo revizij in kontrol, ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov, kot je določeno v točki (b) člena 63(5) finančne uredbe.

analize narave ter obsega napak in slabosti, ugotovljenih v sistemih s pomočjo revizij in kontrol, ter sprejetih ali načrtovanih korektivnih ukrepov, kot je določeno v točki (b) člena 63(5) finančne uredbe.

Komisija lahko na podlagi zahteve zadevne države članice rok 15. februar iz prvega pododstavka izjemoma podaljša do 1. marca, kot je določeno v drugem pododstavku člena 63(7) finančne uredbe.

Komisija lahko na podlagi zahteve zadevne države članice rok 15. februar iz prvega pododstavka izjemoma podaljša do 1. marca, kot je določeno v drugem pododstavku člena 63(7) finančne uredbe.

3a.
     
  Za namene letnega spremljanja smotrnosti iz člena 38a in večletnega pregleda smotrnosti iz člena 121 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], odgovorna oseba akreditirane plačilne agencije do 15. februarja v letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, sestavi poročilo o uspešnosti in ga pošlje Komisiji.

V poročilu se navedejo izvedene operacije in napredek pri uresničevanju ciljev iz nacionalnega strateškega načrta SKP ter informacije o realiziranih izložkih, realiziranih odhodkih, realiziranih rezultatih vsako leto in oddaljenosti od ustreznih ciljev vsaki dve leti ter po možnosti poroča o učinkih na podlagi podatkov iz člena 129 Uredbe (EU) .../... [Uredba o strateških načrtih SKP].

V poročilu se navedejo izvedene operacije in napredek pri uresničevanju ciljev iz nacionalnega strateškega načrta SKP ter informacije o realiziranih izložkih, realiziranih odhodkih, realiziranih rezultatih vsako leto in oddaljenosti od ustreznih ciljev vsaki dve leti ter po možnosti poroča o učinkih na podlagi podatkov iz člena 129 Uredbe (EU) .../... [Uredba o strateških načrtih SKP].

Poročilo o smotrnosti se prvič predloži Komisiji ... [dve leti po začetku uporabe te uredbe] in nato vsako naslednje leto do vključno leta 2030. Prvo poročilo zajema prvi dve proračunski leti po ... [leto začetka uporabe te uredbe]. V zvezi z neposrednimi plačili iz poglavja II naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] poročilo o smotrnosti zajema samo proračunsko leto ... [eno leto po letu začetka uporabe te uredbe].

Poročilo o smotrnosti se prvič predloži Komisiji ... [dve leti po začetku uporabe te uredbe] in nato vsako naslednje leto do vključno leta 2030. Prvo poročilo zajema prvi dve proračunski leti po ... [leto začetka uporabe te uredbe]. V zvezi z neposrednimi plačili iz poglavja II naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] poročilo o smotrnosti zajema samo proračunsko leto ... [eno leto po letu začetka uporabe te uredbe].

4.
     
  Kadar je akreditiranih več plačilnih agencij, država članica imenuje javni usklajevalni organ, ki mu dodeli naslednje naloge:

| (a) | zbiranje informacij, ki se predložijo Komisiji, ter njihovo pošiljanje Komisiji; |
| --- | --- |

(a)

(a)

zbiranje informacij, ki se predložijo Komisiji, ter njihovo pošiljanje Komisiji;

zbiranje informacij, ki se predložijo Komisiji, ter njihovo pošiljanje Komisiji;

| (b) | predložitev letnega poročila o smotrnosti iz člena 52(1); |
| --- | --- |

(b)

(b)

predložitev letnega poročila o smotrnosti iz člena 52(1);

predložitev letnega poročila o smotrnosti iz člena 52(1);

| (c) | sprejetje ali usklajevanje ukrepov za odpravo splošnih pomanjkljivosti in obveščanje Komisije o vseh nadaljnjih ukrepih; |
| --- | --- |

(c)

(c)

sprejetje ali usklajevanje ukrepov za odpravo splošnih pomanjkljivosti in obveščanje Komisije o vseh nadaljnjih ukrepih;

sprejetje ali usklajevanje ukrepov za odpravo splošnih pomanjkljivosti in obveščanje Komisije o vseh nadaljnjih ukrepih;

| (d) | spodbujanje in zagotavljanje usklajene uporabe pravil Unije. Države članice usklajevalni organ posebej akreditirajo za obdelovanje finančnih informacij iz točke (a) prvega pododstavka. |
| --- | --- |

(d)

(d)

spodbujanje in zagotavljanje usklajene uporabe pravil Unije. Države članice usklajevalni organ posebej akreditirajo za obdelovanje finančnih informacij iz točke (a) prvega pododstavka.

spodbujanje in zagotavljanje usklajene uporabe pravil Unije. Države članice usklajevalni organ posebej akreditirajo za obdelovanje finančnih informacij iz točke (a) prvega pododstavka.

Letno poročilo o smotrnosti, ki ga predloži usklajevalni organ, se obravnava v mnenju iz člena 11(1), priložena pa mu je izjava o upravljanju, ki se nanaša na navedeno poročilo v celoti.

Letno poročilo o smotrnosti, ki ga predloži usklajevalni organ, se obravnava v mnenju iz člena 11(1), priložena pa mu je izjava o upravljanju, ki se nanaša na navedeno poročilo v celoti.

5.   Kadar akreditirana plačilna agencija ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več enega ali več akreditacijskih meril iz odstavka 2, ji država članica na lastno pobudo ali na zahtevo Komisije odvzame navedeno akreditacijo, razen če plačilna agencija izvede potrebne spremembe v roku, ki ga pristojni organ določi glede na resnost problema.

5.   Kadar akreditirana plačilna agencija ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več enega ali več akreditacijskih meril iz odstavka 2, ji država članica na lastno pobudo ali na zahtevo Komisije odvzame navedeno akreditacijo, razen če plačilna agencija izvede potrebne spremembe v roku, ki ga pristojni organ določi glede na resnost problema.

6.   Plačilne agencije izvajajo in zagotavljajo kontrolo operacij, povezanih z javno intervencijo, za katere so odgovorne, ter na tem področju ohranijo vso odgovornost.

6.   Plačilne agencije izvajajo in zagotavljajo kontrolo operacij, povezanih z javno intervencijo, za katere so odgovorne, ter na tem področju ohranijo vso odgovornost.

Če se podpora zagotovi prek finančnega instrumenta, ki ga izvaja Evropska investicijska banka ali druga mednarodna finančna institucija, v kateri ima delež država članica, se plačilna agencija pri zahtevkih za plačila opre na poročilo o kontroli, ki ga predloži Evropska investicijska banka ali druga mednarodna institucija.

Če se podpora zagotovi prek finančnega instrumenta, ki ga izvaja Evropska investicijska banka ali druga mednarodna finančna institucija, v kateri ima delež država članica, se plačilna agencija pri zahtevkih za plačila opre na poročilo o kontroli, ki ga predloži Evropska investicijska banka ali druga mednarodna institucija.

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9

Člen 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 9 | črtano |
| Pristojni organ | |
| 1.
     
  Države članice imenujejo organ na ministrski ravni, ki je pristojen za: | |
| (a) | izdajo, pregled in odvzem akreditacije plačilnih agencij iz člena 8(2); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 9

Člen 9

črtano

črtano

Pristojni organ

Pristojni organ

1.
     
  Države članice imenujejo organ na ministrski ravni, ki je pristojen za:

(a)

(a)

izdajo, pregled in odvzem akreditacije plačilnih agencij iz člena 8(2);

izdajo, pregled in odvzem akreditacije plačilnih agencij iz člena 8(2);

| (b) | akreditacijo usklajevalnega organa iz člena 8(4); |
| --- | --- |

(b)

(b)

akreditacijo usklajevalnega organa iz člena 8(4);

akreditacijo usklajevalnega organa iz člena 8(4);

| (c) | imenovanje certifikacijskega organa iz člena 11; |
| --- | --- |

(c)

(c)

imenovanje certifikacijskega organa iz člena 11;

imenovanje certifikacijskega organa iz člena 11;

| (d) | izvajanje nalog, ki so v skladu s tem poglavjem dodeljene pristojnemu organu. |
| --- | --- |

(d)

(d)

izvajanje nalog, ki so v skladu s tem poglavjem dodeljene pristojnemu organu.

izvajanje nalog, ki so v skladu s tem poglavjem dodeljene pristojnemu organu.

2.
     
  Pristojni organ s formalnim aktom odloči o izdaji oziroma (po pregledu) o odvzemu akreditacije plačilne agencije in usklajevalnega organa na podlagi proučitve akreditacijskih meril, ki jih Komisija sprejme v skladu s točko (a) člena 10(1). Pristojni organ nemudoma obvesti Komisijo o akreditacijah in odvzemih akreditacij.

Sprememba 222

Sprememba 222

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 a (novo)

Člen 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 10a |
| | Usklajevalni organi |
| | 1.
     
  Kadar je v državi članici akreditiranih več plačilnih agencij, zadevna država članica imenuje javni usklajevalni organ, ki mu dodeli naslednje naloge: |
| | (a) | zbiranje dokumentov, podatkov in informacij, ki se predložijo Komisiji, ter njihovo pošiljanje Komisiji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 10a

Člen 10a

Usklajevalni organi

Usklajevalni organi

1.
     
  Kadar je v državi članici akreditiranih več plačilnih agencij, zadevna država članica imenuje javni usklajevalni organ, ki mu dodeli naslednje naloge:

(a)

(a)

zbiranje dokumentov, podatkov in informacij, ki se predložijo Komisiji, ter njihovo pošiljanje Komisiji;

zbiranje dokumentov, podatkov in informacij, ki se predložijo Komisiji, ter njihovo pošiljanje Komisiji;

| (b) | sprejetje ali usklajevanje ukrepov za odpravo splošnih pomanjkljivosti in obveščanje Komisije o njih in vseh nadaljnjih ukrepih; |
| --- | --- |

(b)

(b)

sprejetje ali usklajevanje ukrepov za odpravo splošnih pomanjkljivosti in obveščanje Komisije o njih in vseh nadaljnjih ukrepih;

sprejetje ali usklajevanje ukrepov za odpravo splošnih pomanjkljivosti in obveščanje Komisije o njih in vseh nadaljnjih ukrepih;

| (c) | zagotavljanje usklajene uporabe pravil Unije. |
| --- | --- |

(c)

(c)

zagotavljanje usklajene uporabe pravil Unije.

zagotavljanje usklajene uporabe pravil Unije.

Država članica usklajevalni organ posebej akreditira za obdelovanje informacij finančne narave iz točke (a) prvega pododstavka.

Država članica usklajevalni organ posebej akreditira za obdelovanje informacij finančne narave iz točke (a) prvega pododstavka.

Dokumenti, podatki in informacije iz člena 8(3) in (3a), ki jih predložijo plačilne agencije in jih mora zagotoviti usklajevalni organ, se obravnavajo v mnenju certifikacijskega organa iz člena 11(1), predložijo pa se skupaj z izjavo o upravljanju, ki se nanaša na navedene dokumente v celoti.

Dokumenti, podatki in informacije iz člena 8(3) in (3a), ki jih predložijo plačilne agencije in jih mora zagotoviti usklajevalni organ, se obravnavajo v mnenju certifikacijskega organa iz člena 11(1), predložijo pa se skupaj z izjavo o upravljanju, ki se nanaša na navedene dokumente v celoti.

Sprememba 274

Sprememba 274

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11

Člen 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Certifikacijski organ je javni ali zasebni revizijski organ, ki ga država članica imenuje za minimalno obdobje treh let, brez poseganja v nacionalno pravo. Če gre za zasebni revizijski organ in če tako zahteva veljavno pravo Unije ali nacionalno pravo, ga izbere država članica s postopkom javnega razpisa. | 1.   Certifikacijski organ je javni ali zasebni revizijski organ, ki ga država članica imenuje za minimalno obdobje treh let, brez poseganja v nacionalno pravo. Če gre za zasebni revizijski organ in če tako zahteva veljavno pravo Unije ali nacionalno pravo, ga izbere država članica s postopkom javnega razpisa. |
| | Država članica, ki imenuje več kot en certifikacijski organ, določi tudi javni certifikacijski organ na nacionalni ravni, odgovoren za usklajevanje. |
| Certifikacijski organ za namene prvega pododstavka člena 63(7) finančne uredbe predloži mnenje, ki je sestavljeno v skladu z mednarodno priznanimi revizijskimi standardi in navaja, ali: | Certifikacijski organ za namene prvega pododstavka člena 63(7) finančne uredbe predloži mnenje, ki je sestavljeno v skladu z mednarodno priznanimi revizijskimi standardi in navaja, ali: |
| (a) | obračuni prikazujejo verodostojno in pošteno sliko; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Certifikacijski organ je javni ali zasebni revizijski organ, ki ga država članica imenuje za minimalno obdobje treh let, brez poseganja v nacionalno pravo. Če gre za zasebni revizijski organ in če tako zahteva veljavno pravo Unije ali nacionalno pravo, ga izbere država članica s postopkom javnega razpisa.

1.   Certifikacijski organ je javni ali zasebni revizijski organ, ki ga država članica imenuje za minimalno obdobje treh let, brez poseganja v nacionalno pravo. Če gre za zasebni revizijski organ in če tako zahteva veljavno pravo Unije ali nacionalno pravo, ga izbere država članica s postopkom javnega razpisa.

Država članica, ki imenuje več kot en certifikacijski organ, določi tudi javni certifikacijski organ na nacionalni ravni, odgovoren za usklajevanje.

Država članica, ki imenuje več kot en certifikacijski organ, določi tudi javni certifikacijski organ na nacionalni ravni, odgovoren za usklajevanje.

Certifikacijski organ za namene prvega pododstavka člena 63(7) finančne uredbe predloži mnenje, ki je sestavljeno v skladu z mednarodno priznanimi revizijskimi standardi in navaja, ali:

Certifikacijski organ za namene prvega pododstavka člena 63(7) finančne uredbe predloži mnenje, ki je sestavljeno v skladu z mednarodno priznanimi revizijskimi standardi in navaja, ali:

(a)

obračuni prikazujejo verodostojno in pošteno sliko;

| (a) | obračuni prikazujejo verodostojno in pošteno sliko; |
| --- | --- |

(a)

obračuni prikazujejo verodostojno in pošteno sliko;

| (b) | vzpostavljeni sistemi upravljanja držav članic pravilno delujejo; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavljeni sistemi upravljanja držav članic pravilno delujejo;

| (b) | vzpostavljeni sistemi upravljanja držav članic pravilno delujejo; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavljeni sistemi upravljanja držav članic pravilno delujejo;

| (c) | sta
  poročanje o smotrnosti
  glede kazalnikov izložkov
  za
  namene letne potrditve
  smotrnosti iz člena 
  52
  in
  poročanje o smotrnosti glede kazalnikov rezultatov za večletno spremljanje
  smotrnosti iz člena 
  115
  Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP],
  ki dokazujeta skladnost s členom 35 te uredbe
  ,
  pravilna
  ; |
| --- | --- |

(c)

sta
  poročanje o smotrnosti
  glede kazalnikov izložkov
  za
  namene letne potrditve
  smotrnosti iz člena 
  52
  in
  poročanje o smotrnosti glede kazalnikov rezultatov za večletno spremljanje
  smotrnosti iz člena 
  115
  Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP],
  ki dokazujeta skladnost s členom 35 te uredbe
  ,
  pravilna
  ;

sta

glede kazalnikov izložkov

namene letne potrditve

52

poročanje o smotrnosti glede kazalnikov rezultatov za večletno spremljanje

115

ki dokazujeta skladnost s členom 35 te uredbe

pravilna

| (c) | je
  poročanje o smotrnosti za
  namen letnega spremljanja
  smotrnosti iz člena
  38a
  in
  večletnega pregleda
  smotrnosti iz člena
  121
  Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP],
  v katerem so navedene opravljene operacije in napredek pri doseganju ciljev, kakor so določeni v nacionalnem strateškem načrtu SKP
  ,
  pravilno
  ; |
| --- | --- |

(c)

je
  poročanje o smotrnosti za
  namen letnega spremljanja
  smotrnosti iz člena
  38a
  in
  večletnega pregleda
  smotrnosti iz člena
  121
  Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP],
  v katerem so navedene opravljene operacije in napredek pri doseganju ciljev, kakor so določeni v nacionalnem strateškem načrtu SKP
  ,
  pravilno
  ;

je

namen letnega spremljanja

38a

večletnega pregleda

121

v katerem so navedene opravljene operacije in napredek pri doseganju ciljev, kakor so določeni v nacionalnem strateškem načrtu SKP

pravilno

| (d) | so odhodki za ukrepe iz Uredbe (EU) št. 1308/2013, za katere
  je bilo
  od Komisije
  zahtevano
  povračilo, zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

(d)

so odhodki za ukrepe iz Uredbe (EU) št. 1308/2013, za katere
  je bilo
  od Komisije
  zahtevano
  povračilo, zakoniti in pravilni.

je bilo

zahtevano

| (d) | so odhodki za ukrepe iz Uredbe (EU)
  .../... [uredba o strateških načrtih SKP], Uredbe (EU)
  št. 1308/2013,
  Uredbe (EU) št. 228/2013, Uredbe (EU) št. 229/2013 in Uredbe (EU) št. 1144/2014,
  za katere
  se
  od Komisije
  zahteva
  povračilo, zakoniti in pravilni
  ter dokazuje, da se upošteva člen 35 te uredbe
  . |
| --- | --- |

(d)

so odhodki za ukrepe iz Uredbe (EU)
  .../... [uredba o strateških načrtih SKP], Uredbe (EU)
  št. 1308/2013,
  Uredbe (EU) št. 228/2013, Uredbe (EU) št. 229/2013 in Uredbe (EU) št. 1144/2014,
  za katere
  se
  od Komisije
  zahteva
  povračilo, zakoniti in pravilni
  ter dokazuje, da se upošteva člen 35 te uredbe
  .

.../... [uredba o strateških načrtih SKP], Uredbe (EU)

Uredbe (EU) št. 228/2013, Uredbe (EU) št. 229/2013 in Uredbe (EU) št. 1144/2014,

se

zahteva

ter dokazuje, da se upošteva člen 35 te uredbe

V navedenem mnenju je tudi navedeno, ali se je pri pregledu pojavil dvom o trditvah iz izjave o upravljanju iz točke (c) člena 8(3).

V navedenem mnenju je tudi navedeno, ali se je pri pregledu pojavil dvom o trditvah iz izjave o upravljanju iz točke (c) člena 8(3).

Če se podpora zagotovi prek finančnega instrumenta, ki ga izvaja Evropska investicijska banka ali druga mednarodna finančna institucija, v kateri ima delež država članica, se certifikacijski organ opre na letno revizijsko poročilo, ki ga pripravijo zunanji revizorji navedenih institucij.

Če se podpora zagotovi prek finančnega instrumenta, ki ga izvaja Evropska investicijska banka ali druga mednarodna finančna institucija, v kateri ima delež država članica, se certifikacijski organ opre na letno revizijsko poročilo, ki ga pripravijo zunanji revizorji navedenih institucij.

2.   Certifikacijski organ razpolaga s potrebnim tehničnim strokovnim znanjem. Ta organ je operativno neodvisen od zadevne plačilne agencije in zadevnega usklajevalnega organa, pa tudi od organa, ki je navedeno agencijo akreditiral, in organov, ki so pristojni za izvajanje in spremljanje SKP.

2.   Certifikacijski organ razpolaga s potrebnim tehničnim strokovnim znanjem
  , tako v smislu finančnega poslovodenja kot tudi v zvezi z oceno doseganja predvidenih ciljev intervencij. Vsi podatki in informacije, ki certifikacijskim organom omogočajo, da zagotovijo doseganje ciljev, ter podatki, na podlagi katerih so bile oblikovane predpostavke, so dostopni na pregleden način
  . Ta organ je operativno neodvisen od zadevne plačilne agencije in zadevnega usklajevalnega organa, pa tudi od organa, ki je navedeno agencijo akreditiral, in organov, ki so pristojni za izvajanje in spremljanje SKP.

3.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o nalogah certifikacijskih organov, vključno s pregledi, ki se izvedejo, in organi, ki so predmet navedenih pregledov, ter o certifikatih in poročilih, vključno s podporno dokumentacijo, ki jih pripravijo navedeni organi.

Izvedbeni akti določajo tudi:

Izvedbeni akti določajo tudi:

| (a) | revizijska načela, na katerih temeljijo mnenja certifikacijskih organov, vključno z oceno tveganj, notranjimi kontrolami in zahtevano ravnijo revizijskih dokazov; |
| --- | --- |

(a)

(a)

revizijska načela, na katerih temeljijo mnenja certifikacijskih organov, vključno z oceno tveganj, notranjimi kontrolami in zahtevano ravnijo revizijskih dokazov;

revizijska načela, na katerih temeljijo mnenja certifikacijskih organov, vključno z oceno tveganj, notranjimi kontrolami in zahtevano ravnijo revizijskih dokazov;

| (b) | revizijske metode, ki jih certifikacijski organi ob upoštevanju mednarodnih revizijskih standardov uporabljajo pri pripravi svojih mnenj.



  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3). |
| --- | --- |

(b)

(b)

revizijske metode, ki jih certifikacijski organi ob upoštevanju mednarodnih revizijskih standardov uporabljajo pri pripravi svojih mnenj.

revizijske metode, ki jih certifikacijski organi ob upoštevanju mednarodnih revizijskih standardov uporabljajo pri pripravi svojih mnenj.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

3a.
     
  Ko pristojni organi držav članic imenujejo certifikacijske organe iz tega člena in o tem obvestijo Komisijo, ta najpozneje eno leto po ... [datum začetka uporabe te uredbe] Evropskemu parlamentu predloži izčrpen seznam vseh teh organov, drugič pa ga predloži najpozneje štiri leta po tem.

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Letno zgornjo mejo odhodkov EKJS opredeljujejo najvišji zneski, določeni za ta sklad v okviru Uredbe (EU, Euratom)[COM(2018)0322]. | 1.   Letno zgornjo mejo odhodkov EKJS opredeljujejo najvišji zneski, določeni za ta sklad v okviru Uredbe (EU, Euratom)[COM(2018)0322]
  , ki določa posamezne omejitve za države članice
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Letno zgornjo mejo odhodkov EKJS opredeljujejo najvišji zneski, določeni za ta sklad v okviru Uredbe (EU, Euratom)[COM(2018)0322].

1.   Letno zgornjo mejo odhodkov EKJS opredeljujejo najvišji zneski, določeni za ta sklad v okviru Uredbe (EU, Euratom)[COM(2018)0322]
  , ki določa posamezne omejitve za države članice
  .

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 a (novo)

Člen 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 12a |
| | Pooblastila Komisije |
| | 1.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pravili o: |
| | (a) | minimalnih pogojih za akreditacijo plačilnih agencij iz člena 9(2) in usklajevalnih organov iz člena 10(4); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 12a

Člen 12a

Pooblastila Komisije

Pooblastila Komisije

1.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pravili o:

(a)

(a)

minimalnih pogojih za akreditacijo plačilnih agencij iz člena 9(2) in usklajevalnih organov iz člena 10(4);

minimalnih pogojih za akreditacijo plačilnih agencij iz člena 9(2) in usklajevalnih organov iz člena 10(4);

| (b) | obveznostih plačilnih agencij glede javne intervencije ter vsebini njihovih odgovornosti na področju upravljanja in kontrole; |
| --- | --- |

(b)

(b)

obveznostih plačilnih agencij glede javne intervencije ter vsebini njihovih odgovornosti na področju upravljanja in kontrole;

obveznostih plačilnih agencij glede javne intervencije ter vsebini njihovih odgovornosti na področju upravljanja in kontrole;

| (c) | postopkih za izdajo, odvzem in pregled akreditacije plačilnih agencij in usklajevalnih organov, imenovanje in preklic imenovanja certifikacijskih organov ter postopkih za nadzor akreditacije plačilnih agencij, ob upoštevanju načela sorazmernosti; |
| --- | --- |

(c)

(c)

postopkih za izdajo, odvzem in pregled akreditacije plačilnih agencij in usklajevalnih organov, imenovanje in preklic imenovanja certifikacijskih organov ter postopkih za nadzor akreditacije plačilnih agencij, ob upoštevanju načela sorazmernosti;

postopkih za izdajo, odvzem in pregled akreditacije plačilnih agencij in usklajevalnih organov, imenovanje in preklic imenovanja certifikacijskih organov ter postopkih za nadzor akreditacije plačilnih agencij, ob upoštevanju načela sorazmernosti;

| (d) | delu in pregledih, ki so podlaga za izjavo o upravljanju plačilnih agencij iz točke (c) člena 9(3); |
| --- | --- |

(d)

(d)

delu in pregledih, ki so podlaga za izjavo o upravljanju plačilnih agencij iz točke (c) člena 9(3);

delu in pregledih, ki so podlaga za izjavo o upravljanju plačilnih agencij iz točke (c) člena 9(3);

| (e) | delovanju usklajevalnega organa in uradnem sporočanju informacij Komisiji iz člena 10(4). |
| --- | --- |

(e)

(e)

delovanju usklajevalnega organa in uradnem sporočanju informacij Komisiji iz člena 10(4).

delovanju usklajevalnega organa in uradnem sporočanju informacij Komisiji iz člena 10(4).

2.
     
  Komisija v skladu s členom 100 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe z določitvijo pravil o nalogah certifikacijskih organov, vključno s pregledi, ki se izvedejo, in organi, ki so predmet navedenih pregledov, ter o certifikatih in poročilih, vključno s podporno dokumentacijo, ki jih pripravijo navedeni organi.

Navedeni delegirani akti določajo tudi:

Navedeni delegirani akti določajo tudi:

| (a) | revizijska načela, na katerih temeljijo mnenja certifikacijskih organov, vključno z oceno tveganj, notranjimi kontrolami in zahtevano ravnijo revizijskih dokazov ter |
| --- | --- |

(a)

(a)

revizijska načela, na katerih temeljijo mnenja certifikacijskih organov, vključno z oceno tveganj, notranjimi kontrolami in zahtevano ravnijo revizijskih dokazov ter

revizijska načela, na katerih temeljijo mnenja certifikacijskih organov, vključno z oceno tveganj, notranjimi kontrolami in zahtevano ravnijo revizijskih dokazov ter

| (b) | revizijske metode, ki jih certifikacijski organi ob upoštevanju mednarodnih revizijskih standardov uporabljajo pri pripravi svojih mnenj in lahko vključujejo možnost spremljanja preverjanj plačilnih agencij na kraju samem. |
| --- | --- |

(b)

(b)

revizijske metode, ki jih certifikacijski organi ob upoštevanju mednarodnih revizijskih standardov uporabljajo pri pripravi svojih mnenj in lahko vključujejo možnost spremljanja preverjanj plačilnih agencij na kraju samem.

revizijske metode, ki jih certifikacijski organi ob upoštevanju mednarodnih revizijskih standardov uporabljajo pri pripravi svojih mnenj in lahko vključujejo možnost spremljanja preverjanj plačilnih agencij na kraju samem.

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Da bi se kmetijskemu sektorju za upravljanje trga ali stabilizacijo ali za primere kriz, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo, zagotovila dodatna podpora, se
  na začetku vsakega leta v EKJS vzpostavi
  rezerva (v nadaljnjem besedilu:
  kmetijska
  rezerva). | Da bi se kmetijskemu sektorju za upravljanje trga ali stabilizacijo ali za
  hitro odzivanje na
  primere kriz, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo, zagotovila dodatna podpora, se
  v proračunu SKP vzpostavi kmetijska krizna
  rezerva
  EU
  (v nadaljnjem besedilu: rezerva). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Da bi se kmetijskemu sektorju za upravljanje trga ali stabilizacijo ali za primere kriz, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo, zagotovila dodatna podpora, se
  na začetku vsakega leta v EKJS vzpostavi
  rezerva (v nadaljnjem besedilu:
  kmetijska
  rezerva).

na začetku vsakega leta v EKJS vzpostavi

kmetijska

Da bi se kmetijskemu sektorju za upravljanje trga ali stabilizacijo ali za
  hitro odzivanje na
  primere kriz, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo ali distribucijo, zagotovila dodatna podpora, se
  v proračunu SKP vzpostavi kmetijska krizna
  rezerva
  EU
  (v nadaljnjem besedilu: rezerva).

hitro odzivanje na

v proračunu SKP vzpostavi kmetijska krizna

EU

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odobritve za
  kmetijsko
  rezervo se vnesejo neposredno v proračun Unije. | Odobritve za rezervo se vnesejo neposredno v proračun Unije
  in se uporabijo za proračunsko leto ali leta, za katera je potrebna dodatna podpora, za financiranje naslednjih ukrepov: |
| | (a) | ukrepov za stabilizacijo kmetijskih trgov, kot je določeno v členih 8 do 21 Uredbe (EU) št. 1308/2013; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odobritve za
  kmetijsko
  rezervo se vnesejo neposredno v proračun Unije.

kmetijsko

Odobritve za rezervo se vnesejo neposredno v proračun Unije
  in se uporabijo za proračunsko leto ali leta, za katera je potrebna dodatna podpora, za financiranje naslednjih ukrepov:

in se uporabijo za proračunsko leto ali leta, za katera je potrebna dodatna podpora, za financiranje naslednjih ukrepov:

(a)

(a)

ukrepov za stabilizacijo kmetijskih trgov, kot je določeno v členih 8 do 21 Uredbe (EU) št. 1308/2013;

ukrepov za stabilizacijo kmetijskih trgov, kot je določeno v členih 8 do 21 Uredbe (EU) št. 1308/2013;

| (b) | izrednih ukrepov, kot je določeno v poglavju I dela V Uredbe (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- |

(b)

(b)

izrednih ukrepov, kot je določeno v poglavju I dela V Uredbe (EU) št. 1308/2013;

izrednih ukrepov, kot je določeno v poglavju I dela V Uredbe (EU) št. 1308/2013;

| (c) | ukrepov za dopolnitev instrumentov za stabilizacijo dohodka iz člena 70 Uredbe (EU) ... / ... [uredba o strateških načrtih SKP] v primeru tržnih kriz, katerih pogostost je višja od vnaprej določenega praga za posamezni sektor
  . |
| --- | --- |

(c)

(c)

ukrepov za dopolnitev instrumentov za stabilizacijo dohodka iz člena 70 Uredbe (EU) ... / ... [uredba o strateških načrtih SKP] v primeru tržnih kriz, katerih pogostost je višja od vnaprej določenega praga za posamezni sektor
  .

ukrepov za dopolnitev instrumentov za stabilizacijo dohodka iz člena 70 Uredbe (EU) ... / ... [uredba o strateških načrtih SKP] v primeru tržnih kriz, katerih pogostost je višja od vnaprej določenega praga za posamezni sektor

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev tega člena in opredelitev sektorskih pragov, na podlagi katerih se uvedejo ukrepi za dopolnitev instrumentov za stabilizacijo dohodka, kot je navedeno v točki (c) drugega pododstavka tega odstavka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev tega člena in opredelitev sektorskih pragov, na podlagi katerih se uvedejo ukrepi za dopolnitev instrumentov za stabilizacijo dohodka, kot je navedeno v točki (c) drugega pododstavka tega odstavka.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev tega člena in opredelitev sektorskih pragov, na podlagi katerih se uvedejo ukrepi za dopolnitev instrumentov za stabilizacijo dohodka, kot je navedeno v točki (c) drugega pododstavka tega odstavka.

Spremembi 79 in 242

Spremembi 79 in 242

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 3

Člen 14 – odstavek 1 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sredstva iz kmetijske rezerve so na voljo za ukrepe iz členov od 8 do 21 ter 219, 220 in 221 Uredbe (EU) št. 1308/2013 za leto ali leta, za katera je potrebna dodatna podpora. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sredstva iz kmetijske rezerve so na voljo za ukrepe iz členov od 8 do 21 ter 219, 220 in 221 Uredbe (EU) št. 1308/2013 za leto ali leta, za katera je potrebna dodatna podpora.

Sredstva iz kmetijske rezerve so na voljo za ukrepe iz členov od 8 do 21 ter 219, 220 in 221 Uredbe (EU) št. 1308/2013 za leto ali leta, za katera je potrebna dodatna podpora.

črtano

črtano

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek - 1 (novo)

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Začetni znesek v višini 400 000 000  EUR v trenutnih cenah se določi leta 2021 kot dodatek k proračunoma EKJS in EKSRP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Začetni znesek v višini 400 000 000  EUR v trenutnih cenah se določi leta 2021 kot dodatek k proračunoma EKJS in EKSRP.

Začetni znesek v višini 400 000 000  EUR v trenutnih cenah se določi leta 2021 kot dodatek k proračunoma EKJS in EKSRP.

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kmetijska rezerva znaša vsaj 400 milijonov EUR v tekočih cenah
  na začetku vsakega leta v obdobju 2021–2027
  . Komisija lahko med letom prilagodi
  znesek kmetijske rezerve, če je to ustrezno glede na
  tržni
  razvoj ali obete v tekočem ali
  naslednjem letu, pri čemer upošteva razpoložljive odobritve iz
  EKJS. | Na začetku vsakega leta v obdobju 2021–2027
  je
  znesek kmetijske
  krizne
  rezerve
  EU vsaj enak začetnemu znesku, določenemu leta 2021, pri čemer se lahko v tem obdobju poveča do zgornje meje 1 500 000 000  EUR
  v 
  tekočih cenah brez poseganja v ustrezne odločitve, ki jih sprejme proračunski organ. |
| | Znesek kmetijske krizne rezerve EU se prilagodi z letnim proračunskim postopkom ali med letom
  , če je to ustrezno glede na razvoj
  krize
  ali obete v tekočem ali
  naslednjih letih, pri čemer se upoštevajo razpoložljivi namenski prejemki, dodeljeni
  EKJS
  , ali razpoložljive razlike v okviru posebne zgornje meje za EKJS
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kmetijska rezerva znaša vsaj 400 milijonov EUR v tekočih cenah
  na začetku vsakega leta v obdobju 2021–2027
  . Komisija lahko med letom prilagodi
  znesek kmetijske rezerve, če je to ustrezno glede na
  tržni
  razvoj ali obete v tekočem ali
  naslednjem letu, pri čemer upošteva razpoložljive odobritve iz
  EKJS.

Kmetijska rezerva znaša vsaj 400 milijonov EUR v tekočih cenah

. Komisija lahko med letom prilagodi

tržni

naslednjem letu, pri čemer upošteva razpoložljive odobritve iz

Na začetku vsakega leta v obdobju 2021–2027
  je
  znesek kmetijske
  krizne
  rezerve
  EU vsaj enak začetnemu znesku, določenemu leta 2021, pri čemer se lahko v tem obdobju poveča do zgornje meje 1 500 000 000  EUR
  v 
  tekočih cenah brez poseganja v ustrezne odločitve, ki jih sprejme proračunski organ.

je

krizne

EU vsaj enak začetnemu znesku, določenemu leta 2021, pri čemer se lahko v tem obdobju poveča do zgornje meje 1 500 000 000  EUR

tekočih cenah brez poseganja v ustrezne odločitve, ki jih sprejme proračunski organ.

Znesek kmetijske krizne rezerve EU se prilagodi z letnim proračunskim postopkom ali med letom
  , če je to ustrezno glede na razvoj
  krize
  ali obete v tekočem ali
  naslednjih letih, pri čemer se upoštevajo razpoložljivi namenski prejemki, dodeljeni
  EKJS
  , ali razpoložljive razlike v okviru posebne zgornje meje za EKJS
  .

Znesek kmetijske krizne rezerve EU se prilagodi z letnim proračunskim postopkom ali med letom

krize

naslednjih letih, pri čemer se upoštevajo razpoložljivi namenski prejemki, dodeljeni

, ali razpoložljive razlike v okviru posebne zgornje meje za EKJS

Spremembi 82 in 244

Spremembi 82 in 244

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Če te razpoložljive odobritve niso zadostne, se lahko za financiranje rezerve do začetnega zneska iz prvega pododstavka uporabi finančna disciplina. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če te razpoložljive odobritve niso zadostne, se lahko za financiranje rezerve do začetnega zneska iz prvega pododstavka uporabi finančna disciplina.

Če te razpoložljive odobritve niso zadostne, se lahko za financiranje rezerve do začetnega zneska iz prvega pododstavka uporabi finančna disciplina.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 2

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Z odstopanjem od točke (d) člena 12(2) finančne uredbe se odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, iz
  kmetijske
  rezerve brez časovne omejitve prenesejo za namene financiranja
  kmetijske
  rezerve v naslednjih proračunskih letih. | Z odstopanjem od točke (d) člena 12(2) finančne uredbe se odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, iz rezerve brez časovne omejitve prenesejo za namene financiranja rezerve v naslednjih proračunskih letih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Z odstopanjem od točke (d) člena 12(2) finančne uredbe se odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, iz
  kmetijske
  rezerve brez časovne omejitve prenesejo za namene financiranja
  kmetijske
  rezerve v naslednjih proračunskih letih.

kmetijske

kmetijske

Z odstopanjem od točke (d) člena 12(2) finančne uredbe se odobritve, za katere obveznosti niso prevzete, iz rezerve brez časovne omejitve prenesejo za namene financiranja rezerve v naslednjih proračunskih letih.

Spremembi 84 in 247

Spremembi 84 in 247

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 3

Člen 14 – odstavek 2 – pododstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Poleg tega se z odstopanjem od točke (d) člena 12(2) finančne uredbe skupni neporabljeni znesek iz krizne rezerve, ki je na razpolago na koncu leta 2020, prenese v leto 2021 in se ne vrne v proračunske postavke, ki zajemajo ukrepe iz točke (c) člena 5(2), ter se da na razpolago za financiranje kmetijske rezerve. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Poleg tega se z odstopanjem od točke (d) člena 12(2) finančne uredbe skupni neporabljeni znesek iz krizne rezerve, ki je na razpolago na koncu leta 2020, prenese v leto 2021 in se ne vrne v proračunske postavke, ki zajemajo ukrepe iz točke (c) člena 5(2), ter se da na razpolago za financiranje kmetijske rezerve.

Poleg tega se z odstopanjem od točke (d) člena 12(2) finančne uredbe skupni neporabljeni znesek iz krizne rezerve, ki je na razpolago na koncu leta 2020, prenese v leto 2021 in se ne vrne v proračunske postavke, ki zajemajo ukrepe iz točke (c) člena 5(2), ter se da na razpolago za financiranje kmetijske rezerve.

črtano

črtano

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 15 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar napovedi za financiranje intervencij in ukrepov v okviru navedene vmesne zgornje meje za posamezno proračunsko leto kažejo, da bodo veljavne letne zgornje meje presežene, Komisija določi prilagoditveno stopnjo za intervencije v obliki neposrednih plačil iz točke (c) člena 5(2) te uredbe
  in finančni prispevek Unije za posebne ukrepe iz točke (f) člena 5(2) te uredbe, ki se dodeli v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) št. 228/2013 in poglavjem IV Uredbe (EU) št. 229/2013
  (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvena stopnja). | Kadar napovedi za financiranje intervencij in ukrepov v okviru navedene vmesne zgornje meje za posamezno proračunsko leto kažejo, da bodo veljavne letne zgornje meje presežene, Komisija določi prilagoditveno stopnjo za intervencije v obliki neposrednih plačil iz točke (c) člena 5(2) te uredbe (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvena stopnja). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kadar napovedi za financiranje intervencij in ukrepov v okviru navedene vmesne zgornje meje za posamezno proračunsko leto kažejo, da bodo veljavne letne zgornje meje presežene, Komisija določi prilagoditveno stopnjo za intervencije v obliki neposrednih plačil iz točke (c) člena 5(2) te uredbe
  in finančni prispevek Unije za posebne ukrepe iz točke (f) člena 5(2) te uredbe, ki se dodeli v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) št. 228/2013 in poglavjem IV Uredbe (EU) št. 229/2013
  (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvena stopnja).

in finančni prispevek Unije za posebne ukrepe iz točke (f) člena 5(2) te uredbe, ki se dodeli v skladu s poglavjem IV Uredbe (EU) št. 228/2013 in poglavjem IV Uredbe (EU) št. 229/2013

Kadar napovedi za financiranje intervencij in ukrepov v okviru navedene vmesne zgornje meje za posamezno proračunsko leto kažejo, da bodo veljavne letne zgornje meje presežene, Komisija določi prilagoditveno stopnjo za intervencije v obliki neposrednih plačil iz točke (c) člena 5(2) te uredbe (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvena stopnja).

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 15 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Prilagoditvena stopnja, določena v skladu s tem členom, se uporablja samo za neposredna plačila, višja od 2 000  EUR, ki se odobrijo upravičencem v ustreznem koledarskem letu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Prilagoditvena stopnja, določena v skladu s tem členom, se uporablja samo za neposredna plačila, višja od 2 000  EUR, ki se odobrijo upravičencem v ustreznem koledarskem letu.

Prilagoditvena stopnja, določena v skladu s tem členom, se uporablja samo za neposredna plačila, višja od 2 000  EUR, ki se odobrijo upravičencem v ustreznem koledarskem letu.

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 6

Člen 19 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi dodatna plačila ali odbitke za prilagoditev plačil, izvršenih v skladu z odstavkom 3,
  brez uporabe
  postopka iz člena 101. | 6.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi dodatna plačila ali odbitke za prilagoditev plačil, izvršenih v skladu z odstavkom 3,
  z uporabo
  postopka iz člena 101. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi dodatna plačila ali odbitke za prilagoditev plačil, izvršenih v skladu z odstavkom 3,
  brez uporabe
  postopka iz člena 101.

6.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi dodatna plačila ali odbitke za prilagoditev plačil, izvršenih v skladu z odstavkom 3,
  z uporabo
  postopka iz člena 101.

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 2

Člen 22 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija v skladu s točko (b) člena 7 navedene satelitske podatke brezplačno zagotavlja organom, pristojnim za sistem za spremljanje površin, ali izvajalcem storitev, ki jih navedeni organi pooblastijo, da jih zastopajo. | Komisija v skladu s točko (b) člena 7 navedene satelitske podatke brezplačno zagotavlja organom, pristojnim za sistem za spremljanje
  in kontrolo
  površin, ali izvajalcem storitev, ki jih navedeni organi pooblastijo, da jih zastopajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija v skladu s točko (b) člena 7 navedene satelitske podatke brezplačno zagotavlja organom, pristojnim za sistem za spremljanje površin, ali izvajalcem storitev, ki jih navedeni organi pooblastijo, da jih zastopajo.

Komisija v skladu s točko (b) člena 7 navedene satelitske podatke brezplačno zagotavlja organom, pristojnim za sistem za spremljanje
  in kontrolo
  površin, ali izvajalcem storitev, ki jih navedeni organi pooblastijo, da jih zastopajo.

in kontrolo

Sprememba 89

Sprememba 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 4

Člen 22 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija lahko izvedbo nalog, ki vključujejo tehnike ali metode dela v zvezi s sistemom za spremljanje površin iz točke (c) člena 64(1), zaupa specializiranim organom. | Komisija lahko izvedbo nalog, ki vključujejo tehnike ali metode dela v zvezi s sistemom za spremljanje
  in kontrolo
  površin iz točke (c) člena 64(1), zaupa specializiranim organom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija lahko izvedbo nalog, ki vključujejo tehnike ali metode dela v zvezi s sistemom za spremljanje površin iz točke (c) člena 64(1), zaupa specializiranim organom.

Komisija lahko izvedbo nalog, ki vključujejo tehnike ali metode dela v zvezi s sistemom za spremljanje
  in kontrolo
  površin iz točke (c) člena 64(1), zaupa specializiranim organom.

in kontrolo

Sprememba 90

Sprememba 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – točka b

Člen 23 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | zagotavljanje agroekonomskega in kmetijsko-okoljsko-podnebnega spremljanja rabe kmetijskih zemljišč in sprememb rabe kmetijskih zemljišč, vključno s kmetijsko-gozdarskim sistemom, in spremljanja stanja kmetijskih rastlin, da se omogoči izvedba ocen, zlasti glede donosa, kmetijske proizvodnje in kmetijskih vplivov, povezanih z izjemnimi okoliščinami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

zagotavljanje agroekonomskega in kmetijsko-okoljsko-podnebnega spremljanja rabe kmetijskih zemljišč in sprememb rabe kmetijskih zemljišč, vključno s kmetijsko-gozdarskim sistemom, in spremljanja stanja kmetijskih rastlin, da se omogoči izvedba ocen, zlasti glede donosa, kmetijske proizvodnje in kmetijskih vplivov, povezanih z izjemnimi okoliščinami;

| (b) | zagotavljanje agroekonomskega in kmetijsko-okoljsko-podnebnega spremljanja rabe kmetijskih zemljišč in sprememb rabe kmetijskih zemljišč, vključno s kmetijsko-gozdarskim sistemom, in spremljanja stanja
  tal, voda,
  kmetijskih rastlin
  in druge vegetacije
  , da se omogoči izvedba ocen, zlasti glede donosa, kmetijske proizvodnje in kmetijskih vplivov, povezanih z izjemnimi okoliščinami
  , ter ocenjevanja odpornosti kmetijskih sistemov na podnebne spremembe in napredka pri doseganju ustreznih ciljev trajnostnega razvoja
  ; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje agroekonomskega in kmetijsko-okoljsko-podnebnega spremljanja rabe kmetijskih zemljišč in sprememb rabe kmetijskih zemljišč, vključno s kmetijsko-gozdarskim sistemom, in spremljanja stanja
  tal, voda,
  kmetijskih rastlin
  in druge vegetacije
  , da se omogoči izvedba ocen, zlasti glede donosa, kmetijske proizvodnje in kmetijskih vplivov, povezanih z izjemnimi okoliščinami
  , ter ocenjevanja odpornosti kmetijskih sistemov na podnebne spremembe in napredka pri doseganju ustreznih ciljev trajnostnega razvoja
  ;

tal, voda,

in druge vegetacije

, ter ocenjevanja odpornosti kmetijskih sistemov na podnebne spremembe in napredka pri doseganju ustreznih ciljev trajnostnega razvoja

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 1 – točka d

Člen 23 – odstavek 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | prispevanje k preglednosti svetovnih trgov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

prispevanje k preglednosti svetovnih trgov;

| (d) | prispevanje k 
  ukrepom za povečanje
  preglednosti svetovnih trgov
  , vključno s spremljanjem trga, pri katerem se upoštevajo cilji in zaveze Unije, med drugim glede skladnosti politik za razvoj. |
| --- | --- |

(d)

prispevanje k 
  ukrepom za povečanje
  preglednosti svetovnih trgov
  , vključno s spremljanjem trga, pri katerem se upoštevajo cilji in zaveze Unije, med drugim glede skladnosti politik za razvoj.

ukrepom za povečanje

, vključno s spremljanjem trga, pri katerem se upoštevajo cilji in zaveze Unije, med drugim glede skladnosti politik za razvoj.

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 23 – odstavek 2

Člen 23 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija v skladu s 
  točko (c) člena
  7 financira ukrepe za zbiranje ali nakup podatkov, potrebnih za izvajanje in spremljanje SKP, vključno s satelitskimi podatki, geoprostorskimi podatki in meteorološkimi podatki, vzpostavitev infrastrukture prostorskih podatkov in spletne strani, izvedbo posebnih študij o podnebnih pogojih, daljinsko zaznavanje, ki se uporablja kot pomoč pri spremljanju sprememb rabe kmetijskih zemljišč in zdravja tal, ter posodobitev agrometeoroloških in ekonometričnih modelov. Navedeni ukrepi se po potrebi izvajajo v sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje, s Skupnim raziskovalnim središčem, z nacionalnimi laboratoriji in organi ali v sodelovanju z zasebnim sektorjem. | Komisija v skladu s 
  členom
   7 financira ukrepe za zbiranje ali nakup podatkov, potrebnih za izvajanje in spremljanje SKP
  ter njenih učinkov
  , vključno s satelitskimi podatki, geoprostorskimi podatki in meteorološkimi podatki, vzpostavitev infrastrukture prostorskih podatkov in spletne strani, izvedbo posebnih študij o podnebnih pogojih, daljinsko zaznavanje, ki se uporablja kot pomoč pri spremljanju sprememb rabe kmetijskih zemljišč in zdravja tal, ter posodobitev agrometeoroloških in ekonometričnih modelov. Navedeni ukrepi se po potrebi izvajajo v sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje, s Skupnim raziskovalnim središčem, z 
  Eurostatom, z
  nacionalnimi laboratoriji in organi ali v sodelovanju z zasebnim sektorjem
  ob hkratnem zagotavljanju čim večje nepristranskosti, preglednosti in prosto dostopnih informacij
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija v skladu s 
  točko (c) člena
  7 financira ukrepe za zbiranje ali nakup podatkov, potrebnih za izvajanje in spremljanje SKP, vključno s satelitskimi podatki, geoprostorskimi podatki in meteorološkimi podatki, vzpostavitev infrastrukture prostorskih podatkov in spletne strani, izvedbo posebnih študij o podnebnih pogojih, daljinsko zaznavanje, ki se uporablja kot pomoč pri spremljanju sprememb rabe kmetijskih zemljišč in zdravja tal, ter posodobitev agrometeoroloških in ekonometričnih modelov. Navedeni ukrepi se po potrebi izvajajo v sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje, s Skupnim raziskovalnim središčem, z nacionalnimi laboratoriji in organi ali v sodelovanju z zasebnim sektorjem.

točko (c) člena

Komisija v skladu s 
  členom
   7 financira ukrepe za zbiranje ali nakup podatkov, potrebnih za izvajanje in spremljanje SKP
  ter njenih učinkov
  , vključno s satelitskimi podatki, geoprostorskimi podatki in meteorološkimi podatki, vzpostavitev infrastrukture prostorskih podatkov in spletne strani, izvedbo posebnih študij o podnebnih pogojih, daljinsko zaznavanje, ki se uporablja kot pomoč pri spremljanju sprememb rabe kmetijskih zemljišč in zdravja tal, ter posodobitev agrometeoroloških in ekonometričnih modelov. Navedeni ukrepi se po potrebi izvajajo v sodelovanju z Evropsko agencijo za okolje, s Skupnim raziskovalnim središčem, z 
  Eurostatom, z
  nacionalnimi laboratoriji in organi ali v sodelovanju z zasebnim sektorjem
  ob hkratnem zagotavljanju čim večje nepristranskosti, preglednosti in prosto dostopnih informacij
  .

členom

ter njenih učinkov

Eurostatom, z

ob hkratnem zagotavljanju čim večje nepristranskosti, preglednosti in prosto dostopnih informacij

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a

Člen 29 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | leta 2021:
  1
  % zneska podpore iz EKSRP za celotno trajanje strateškega načrta SKP; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

leta 2021:
  1
  % zneska podpore iz EKSRP za celotno trajanje strateškega načrta SKP;

1

| (a) | leta 2021:
  1,5
  % zneska podpore iz EKSRP za celotno trajanje strateškega načrta SKP; |
| --- | --- |

(a)

leta 2021:
  1,5
  % zneska podpore iz EKSRP za celotno trajanje strateškega načrta SKP;

1,5

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b

Člen 29 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | leta 2022:
  1
  % zneska podpore iz EKSRP za celotno trajanje strateškega načrta SKP; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

leta 2022:
  1
  % zneska podpore iz EKSRP za celotno trajanje strateškega načrta SKP;

1

| (b) | leta 2022:
  1,5
  % zneska podpore iz EKSRP za celotno trajanje strateškega načrta SKP; |
| --- | --- |

(b)

leta 2022:
  1,5
  % zneska podpore iz EKSRP za celotno trajanje strateškega načrta SKP;

1,5

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 3

Člen 29 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Če je prerazporeditev v ali iz EKSRP potekala v skladu s členom 90 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], se predhodno financiranje
  ne
  izplača oziroma
  ne
  izterja. | 3.   Če je prerazporeditev v ali iz EKSRP potekala v skladu s členom 90 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], se predhodno financiranje
  lahko
  izplača oziroma izterja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Če je prerazporeditev v ali iz EKSRP potekala v skladu s členom 90 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], se predhodno financiranje
  ne
  izplača oziroma
  ne
  izterja.

3.   Če je prerazporeditev v ali iz EKSRP potekala v skladu s členom 90 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], se predhodno financiranje
  lahko
  izplača oziroma izterja.

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 29 – odstavek 4

Člen 29 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Obresti, ki nastanejo s predhodnim financiranjem, se uporabijo za zadevni strateški načrt SKP in se odštejejo od zneska javnih odhodkov, zabeleženega v končni izjavi o odhodkih. | 4.   Obresti, ki nastanejo s predhodnim financiranjem, se uporabijo za zadevni strateški načrt SKP
  ali regionalni intervencijski program
  in se odštejejo od zneska javnih odhodkov, zabeleženega v končni izjavi o odhodkih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

4.   Obresti, ki nastanejo s predhodnim financiranjem, se uporabijo za zadevni strateški načrt SKP in se odštejejo od zneska javnih odhodkov, zabeleženega v končni izjavi o odhodkih.

4.   Obresti, ki nastanejo s predhodnim financiranjem, se uporabijo za zadevni strateški načrt SKP
  ali regionalni intervencijski program
  in se odštejejo od zneska javnih odhodkov, zabeleženega v končni izjavi o odhodkih.

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 1

Člen 30 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Vmesna plačila se izvršijo za vsak strateški načrt SKP. Izračunajo se tako, da se stopnja
  prispevka
  za vsako vrsto intervencije uporabi za izvršene javne odhodke v zvezi s to intervencijo, kot je navedeno v členu 85 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]. | 1.   Vmesna plačila se izvršijo za vsak strateški načrt SKP
  ali, kjer je ustrezno, za vsak regionalni intervencijski program
  . Izračunajo se tako, da se stopnja
  sofinanciranja
  za vsako vrsto intervencije uporabi za izvršene javne odhodke v zvezi s to intervencijo, kot je navedeno v členu 85 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Vmesna plačila se izvršijo za vsak strateški načrt SKP. Izračunajo se tako, da se stopnja
  prispevka
  za vsako vrsto intervencije uporabi za izvršene javne odhodke v zvezi s to intervencijo, kot je navedeno v členu 85 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP].

1.   Vmesna plačila se izvršijo za vsak strateški načrt SKP
  ali, kjer je ustrezno, za vsak regionalni intervencijski program
  . Izračunajo se tako, da se stopnja
  sofinanciranja
  za vsako vrsto intervencije uporabi za izvršene javne odhodke v zvezi s to intervencijo, kot je navedeno v členu 85 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP].

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 4 – točka a

Člen 30 – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | znesek, vključen v prvo izjavo o odhodkih, je treba predhodno plačati za finančni instrument in lahko znaša do 25 % skupnega zneska
  prispevka
  strateškega načrta SKP, odobrenega za finančne instrumente v okviru ustreznega sporazuma o financiranju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

znesek, vključen v prvo izjavo o odhodkih, je treba predhodno plačati za finančni instrument in lahko znaša do 25 % skupnega zneska
  prispevka
  strateškega načrta SKP, odobrenega za finančne instrumente v okviru ustreznega sporazuma o financiranju;

prispevka

| (a) | znesek, vključen v prvo izjavo o odhodkih, je treba predhodno plačati za finančni instrument in lahko znaša do 25 % skupnega zneska
  sofinanciranja
  strateškega načrta SKP, odobrenega za finančne instrumente v okviru ustreznega sporazuma o financiranju; |
| --- | --- |

(a)

znesek, vključen v prvo izjavo o odhodkih, je treba predhodno plačati za finančni instrument in lahko znaša do 25 % skupnega zneska
  sofinanciranja
  strateškega načrta SKP, odobrenega za finančne instrumente v okviru ustreznega sporazuma o financiranju;

sofinanciranja

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 1

Člen 31 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija po prejemu zadnjega
  letnega
  poročila o 
  smotrnosti izvajanja
  strateškega načrta SKP
  in ob upoštevanju razpoložljivih sredstev
  izvrši plačilo preostalega zneska na podlagi veljavnega finančnega načrta za posamezne vrste intervencij EKSRP, letnih obračunov zadnjega leta izvajanja ustreznega strateškega načrta SKP in ustreznih sklepov o potrditvi. Navedeni obračuni se Komisiji predložijo najpozneje šest mesecev po končnem datumu za upravičenost odhodkov iz člena 80(3) Uredbe (EU) št. .../... [uredba o strateških načrtih SKP] in zajemajo odhodke, ki jih izvrši plačilna agencija do zadnjega datuma za upravičenost odhodkov. | 1.   Komisija po prejemu zadnjega poročila o 
  letni potrditvi obračunov za izvajanje
  strateškega načrta SKP izvrši plačilo preostalega zneska na podlagi veljavnega finančnega načrta za posamezne vrste intervencij EKSRP, letnih obračunov zadnjega leta izvajanja ustreznega strateškega načrta SKP in ustreznih sklepov o potrditvi. Navedeni obračuni se Komisiji predložijo najpozneje šest mesecev po končnem datumu za upravičenost odhodkov iz člena 80(3) Uredbe (EU) št. .../... [uredba o strateških načrtih SKP] in zajemajo odhodke, ki jih izvrši plačilna agencija do zadnjega datuma za upravičenost odhodkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija po prejemu zadnjega
  letnega
  poročila o 
  smotrnosti izvajanja
  strateškega načrta SKP
  in ob upoštevanju razpoložljivih sredstev
  izvrši plačilo preostalega zneska na podlagi veljavnega finančnega načrta za posamezne vrste intervencij EKSRP, letnih obračunov zadnjega leta izvajanja ustreznega strateškega načrta SKP in ustreznih sklepov o potrditvi. Navedeni obračuni se Komisiji predložijo najpozneje šest mesecev po končnem datumu za upravičenost odhodkov iz člena 80(3) Uredbe (EU) št. .../... [uredba o strateških načrtih SKP] in zajemajo odhodke, ki jih izvrši plačilna agencija do zadnjega datuma za upravičenost odhodkov.

1.   Komisija po prejemu zadnjega poročila o 
  letni potrditvi obračunov za izvajanje
  strateškega načrta SKP izvrši plačilo preostalega zneska na podlagi veljavnega finančnega načrta za posamezne vrste intervencij EKSRP, letnih obračunov zadnjega leta izvajanja ustreznega strateškega načrta SKP in ustreznih sklepov o potrditvi. Navedeni obračuni se Komisiji predložijo najpozneje šest mesecev po končnem datumu za upravičenost odhodkov iz člena 80(3) Uredbe (EU) št. .../... [uredba o strateških načrtih SKP] in zajemajo odhodke, ki jih izvrši plačilna agencija do zadnjega datuma za upravičenost odhodkov.

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 – odstavek 3

Člen 31 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Če Komisiji v roku iz odstavka 1 niso bili poslani zadnje letno poročilo o 
  smotrnosti
  in dokumenti, potrebni za potrditev obračunov zadnjega leta izvajanja načrta, se prevzeta obveznost za preostali znesek samodejno sprosti v skladu s členom 32. | 3.   Če Komisiji v roku iz odstavka 1 niso bili poslani zadnje letno poročilo o 
  potrditvi obračunov
  in dokumenti, potrebni za potrditev obračunov zadnjega leta izvajanja načrta, se prevzeta obveznost za preostali znesek samodejno sprosti v skladu s členom 32. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Če Komisiji v roku iz odstavka 1 niso bili poslani zadnje letno poročilo o 
  smotrnosti
  in dokumenti, potrebni za potrditev obračunov zadnjega leta izvajanja načrta, se prevzeta obveznost za preostali znesek samodejno sprosti v skladu s členom 32.

3.   Če Komisiji v roku iz odstavka 1 niso bili poslani zadnje letno poročilo o 
  potrditvi obračunov
  in dokumenti, potrebni za potrditev obračunov zadnjega leta izvajanja načrta, se prevzeta obveznost za preostali znesek samodejno sprosti v skladu s členom 32.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 1

Člen 32 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija samodejno sprosti kateri koli del proračunske obveznosti za intervencije za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP, ki se ni uporabil za predhodno financiranje ali vmesna plačila ali ji zanj ni bila predložena nobena izjava o odhodkih, ki bi izpolnjevala zahteve iz člena 30(3) in se nanašala na odhodke, izvršene do 31. decembra
  drugega
  leta po letu proračunske obveznosti. | 1.   Komisija samodejno sprosti kateri koli del proračunske obveznosti za intervencije za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP, ki se ni uporabil za predhodno financiranje ali vmesna plačila ali ji zanj ni bila predložena nobena izjava o odhodkih, ki bi izpolnjevala zahteve iz člena 30(3) in se nanašala na odhodke, izvršene do 31. decembra
  tretjega
  leta po letu proračunske obveznosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija samodejno sprosti kateri koli del proračunske obveznosti za intervencije za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP, ki se ni uporabil za predhodno financiranje ali vmesna plačila ali ji zanj ni bila predložena nobena izjava o odhodkih, ki bi izpolnjevala zahteve iz člena 30(3) in se nanašala na odhodke, izvršene do 31. decembra
  drugega
  leta po letu proračunske obveznosti.

1.   Komisija samodejno sprosti kateri koli del proračunske obveznosti za intervencije za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP, ki se ni uporabil za predhodno financiranje ali vmesna plačila ali ji zanj ni bila predložena nobena izjava o odhodkih, ki bi izpolnjevala zahteve iz člena 30(3) in se nanašala na odhodke, izvršene do 31. decembra
  tretjega
  leta po letu proračunske obveznosti.

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 3

Člen 32 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   V primeru sodnega postopka ali upravne pritožbe z odložilnim učinkom se obdobje za samodejno sprostitev prevzete obveznosti iz odstavka 1 ali 2 za zneske za zadevne operacije prekine, in sicer za čas trajanja navedenega postopka ali navedene upravne pritožbe, če Komisija od države članice prejme utemeljeno uradno obvestilo do 31. januarja leta N +
  3
  . | 3.   V primeru sodnega postopka ali upravne pritožbe z odložilnim učinkom se obdobje za samodejno sprostitev prevzete obveznosti iz odstavka 1 ali 2 za zneske za zadevne operacije prekine, in sicer za čas trajanja navedenega postopka ali navedene upravne pritožbe, če Komisija od države članice prejme utemeljeno uradno obvestilo do 31. januarja leta N +
  4
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   V primeru sodnega postopka ali upravne pritožbe z odložilnim učinkom se obdobje za samodejno sprostitev prevzete obveznosti iz odstavka 1 ali 2 za zneske za zadevne operacije prekine, in sicer za čas trajanja navedenega postopka ali navedene upravne pritožbe, če Komisija od države članice prejme utemeljeno uradno obvestilo do 31. januarja leta N +
  3
  .

3.   V primeru sodnega postopka ali upravne pritožbe z odložilnim učinkom se obdobje za samodejno sprostitev prevzete obveznosti iz odstavka 1 ali 2 za zneske za zadevne operacije prekine, in sicer za čas trajanja navedenega postopka ali navedene upravne pritožbe, če Komisija od države članice prejme utemeljeno uradno obvestilo do 31. januarja leta N +
  4
  .

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 32 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka a

Člen 32 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | del proračunskih obveznosti, za katerega je bila predložena izjava o odhodkih, vendar je Komisija vračilo zanj zmanjšala ali začasno prekinila 31. decembra leta N +
  2
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

del proračunskih obveznosti, za katerega je bila predložena izjava o odhodkih, vendar je Komisija vračilo zanj zmanjšala ali začasno prekinila 31. decembra leta N +
  2
  ;

2

| (a) | del proračunskih obveznosti, za katerega je bila predložena izjava o odhodkih, vendar je Komisija vračilo zanj zmanjšala ali začasno prekinila 31. decembra leta N +
  3
  ; |
| --- | --- |

(a)

del proračunskih obveznosti, za katerega je bila predložena izjava o odhodkih, vendar je Komisija vračilo zanj zmanjšala ali začasno prekinila 31. decembra leta N +
  3
  ;

3

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 34 – odstavek 2 – uvodni del

Člen 34 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V okviru EKSRP lahko operacija prejme različne oblike podpore iz strateškega načrta SKP in iz drugih evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) ali instrumentov Unije samo v primeru, če celotna dodeljena pomoč, ki zajema različne oblike podpore, ne presega največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se uporablja za navedeno vrsto intervencije iz naslova III Uredbe (EU) št. .../... (uredba o strateških načrtih SKP). V takšnih primerih
  države članice Komisiji
  ne prijavijo
  odhodkov
  za: | V okviru EKSRP lahko operacija prejme različne oblike podpore iz strateškega načrta SKP in iz drugih evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) ali instrumentov Unije samo v primeru, če celotna dodeljena pomoč, ki zajema različne oblike podpore, ne presega največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se uporablja za navedeno vrsto intervencije iz naslova III Uredbe (EU) št. .../... (uredba o strateških načrtih SKP). V takšnih primerih
  se odhodki
  ne prijavijo za: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V okviru EKSRP lahko operacija prejme različne oblike podpore iz strateškega načrta SKP in iz drugih evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) ali instrumentov Unije samo v primeru, če celotna dodeljena pomoč, ki zajema različne oblike podpore, ne presega največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se uporablja za navedeno vrsto intervencije iz naslova III Uredbe (EU) št. .../... (uredba o strateških načrtih SKP). V takšnih primerih
  države članice Komisiji
  ne prijavijo
  odhodkov
  za:

države članice Komisiji

odhodkov

V okviru EKSRP lahko operacija prejme različne oblike podpore iz strateškega načrta SKP in iz drugih evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) ali instrumentov Unije samo v primeru, če celotna dodeljena pomoč, ki zajema različne oblike podpore, ne presega največje intenzivnosti pomoči ali zneska pomoči, ki se uporablja za navedeno vrsto intervencije iz naslova III Uredbe (EU) št. .../... (uredba o strateških načrtih SKP). V takšnih primerih
  se odhodki
  ne prijavijo za:

se odhodki

Sprememba 275

Sprememba 275

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35

Člen 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Unija lahko odhodke
  iz člena 5
  (
  2
  )
  in člena 6
  financira samo, če: | Unija lahko odhodke
  za ukrepe, določene v Uredbi (EU) št. 1308/2013, Uredbi
  (
  EU
  )
  št. 228/2013, Uredbi (EU) št. 229/2013 in Uredbi (EU) št. 1144/2014,
  financira samo, če: |
| (a) | so jih izvršile akreditirane plačilne agencije, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Unija lahko odhodke
  iz člena 5
  (
  2
  )
  in člena 6
  financira samo, če:

iz člena 5

2

in člena 6

Unija lahko odhodke
  za ukrepe, določene v Uredbi (EU) št. 1308/2013, Uredbi
  (
  EU
  )
  št. 228/2013, Uredbi (EU) št. 229/2013 in Uredbi (EU) št. 1144/2014,
  financira samo, če:

za ukrepe, določene v Uredbi (EU) št. 1308/2013, Uredbi

EU

št. 228/2013, Uredbi (EU) št. 229/2013 in Uredbi (EU) št. 1144/2014,

(a)

so jih izvršile akreditirane plačilne agencije,

| (a) | so jih izvršile akreditirane plačilne agencije
  in |
| --- | --- |

(a)

so jih izvršile akreditirane plačilne agencije
  in

in

| (b) | so bili izvršeni v skladu z veljavnimi pravili Unije
  ali |
| --- | --- |

(b)

so bili izvršeni v skladu z veljavnimi pravili Unije
  ali

ali

| (b) | so bili izvršeni v skladu z veljavnimi pravili Unije. |
| --- | --- |

(b)

so bili izvršeni v skladu z veljavnimi pravili Unije.

| (c) | je bil po posameznih vrstah intervencij iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP],










  (i) | zanje sporočen ustrezen izložek in |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

je bil po posameznih vrstah intervencij iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP],

je bil po posameznih vrstah intervencij iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP],

(i)

(i)

zanje sporočen ustrezen izložek in

zanje sporočen ustrezen izložek in

| (ii) | so bili izvršeni v skladu z veljavnimi sistemi upravljanja, ki ne zajemajo pogojev za upravičenost posameznih upravičencev, določenih v nacionalnih strateških načrtih SKP. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

so bili izvršeni v skladu z veljavnimi sistemi upravljanja, ki ne zajemajo pogojev za upravičenost posameznih upravičencev, določenih v nacionalnih strateških načrtih SKP.

so bili izvršeni v skladu z veljavnimi sistemi upravljanja, ki ne zajemajo pogojev za upravičenost posameznih upravičencev, določenih v nacionalnih strateških načrtih SKP.

Točka (c)(i) prvega odstavka se ne uporablja
  za
  predplačila, plačana upravičencem v okviru vrst intervencij
  iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP].

Točka (c)(i) prvega odstavka se ne uporablja

predplačila, plačana upravičencem v okviru vrst intervencij

Unija lahko odhodke
  za
  ukrepe
  iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]
  financira samo, če:

Unija lahko odhodke

ukrepe

financira samo, če:

| (a) | so jih izvršile akreditirane plačilne agencije, |
| --- | --- |

(a)

(a)

so jih izvršile akreditirane plačilne agencije,

so jih izvršile akreditirane plačilne agencije,

| (b) | so bili izvršeni v skladu z veljavnimi zahtevami Unije in |
| --- | --- |

(b)

(b)

so bili izvršeni v skladu z veljavnimi zahtevami Unije in

so bili izvršeni v skladu z veljavnimi zahtevami Unije in

| (c) | so bili izvršeni v skladu z veljavnimi sistemi upravljanja, vključno z obveznostmi držav članic glede učinkovite zaščite finančnih interesov Unije iz člena 57 te uredbe in s sistemom poročanja, vzpostavljenim za poročilo o smotrnosti iz člena 121
  Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]. |
| --- | --- |

(c)

(c)

so bili izvršeni v skladu z veljavnimi sistemi upravljanja, vključno z obveznostmi držav članic glede učinkovite zaščite finančnih interesov Unije iz člena 57 te uredbe in s sistemom poročanja, vzpostavljenim za poročilo o smotrnosti iz člena 121
  Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP].

so bili izvršeni v skladu z veljavnimi sistemi upravljanja, vključno z obveznostmi držav članic glede učinkovite zaščite finančnih interesov Unije iz člena 57 te uredbe in s sistemom poročanja, vzpostavljenim za poročilo o smotrnosti iz člena 121

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 2

Člen 37 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Če Komisija na podlagi izjave o odhodkih ali informacij iz člena 88 ugotovi, da plačilni roki iz člena 36 niso bili upoštevani, ima država članica možnost, da predloži svoje pripombe v roku, ki ni krajši od 30 dni. Če država članica ne predloži svojih pripomb v določenem roku ali če Komisija
  meni
  , da
  je odgovor nezadosten
  , lahko Komisija zadevni državi članici zmanjša mesečna ali vmesna plačila v okviru izvedbenih aktov v zvezi z mesečnimi plačili iz člena 19(3) ali v okviru vmesnih plačil iz člena 30. | 2.   Če Komisija na podlagi izjave o odhodkih ali informacij iz člena 88 ugotovi, da plačilni roki iz člena 36 niso bili upoštevani, ima država članica možnost, da predloži svoje pripombe v roku, ki ni krajši od 30 dni. Če država članica ne predloži svojih pripomb v določenem roku ali če Komisija
  ugotovi
  , da
  so bile predložene pripombe očitno nezadostne
  , lahko Komisija zadevni državi članici zmanjša mesečna ali vmesna plačila v okviru izvedbenih aktov v zvezi z mesečnimi plačili iz člena 19(3) ali v okviru vmesnih plačil iz člena 30.
  Komisija zagotovi, da zmanjšanja ne povzročijo dodatnih zamud ali težav za končne upravičence v državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Če Komisija na podlagi izjave o odhodkih ali informacij iz člena 88 ugotovi, da plačilni roki iz člena 36 niso bili upoštevani, ima država članica možnost, da predloži svoje pripombe v roku, ki ni krajši od 30 dni. Če država članica ne predloži svojih pripomb v določenem roku ali če Komisija
  meni
  , da
  je odgovor nezadosten
  , lahko Komisija zadevni državi članici zmanjša mesečna ali vmesna plačila v okviru izvedbenih aktov v zvezi z mesečnimi plačili iz člena 19(3) ali v okviru vmesnih plačil iz člena 30.

2.   Če Komisija na podlagi izjave o odhodkih ali informacij iz člena 88 ugotovi, da plačilni roki iz člena 36 niso bili upoštevani, ima država članica možnost, da predloži svoje pripombe v roku, ki ni krajši od 30 dni. Če država članica ne predloži svojih pripomb v določenem roku ali če Komisija
  ugotovi
  , da
  so bile predložene pripombe očitno nezadostne
  , lahko Komisija zadevni državi članici zmanjša mesečna ali vmesna plačila v okviru izvedbenih aktov v zvezi z mesečnimi plačili iz člena 19(3) ali v okviru vmesnih plačil iz člena 30.
  Komisija zagotovi, da zmanjšanja ne povzročijo dodatnih zamud ali težav za končne upravičence v državi članici.

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 37 – odstavek 3

Člen 37 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Zmanjšanja iz tega člena ne posegajo v člen 51. | 3.   Zmanjšanja iz tega člena
  se uporabljajo v skladu z načelom sorazmernosti in
  ne posegajo v člen 51. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Zmanjšanja iz tega člena ne posegajo v člen 51.

3.   Zmanjšanja iz tega člena
  se uporabljajo v skladu z načelom sorazmernosti in
  ne posegajo v člen 51.

Sprememba 276

Sprememba 276

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38

Člen 38

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kadar države članice ne predložijo dokumentov iz členov 8
  (3)
  in 11(1) v rokih, določenih v členu 8(
  3
  )
  , lahko
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno prekine plačilo skupnega zneska mesečnih plačil iz člena 19(3). Komisija povrne zneske, katerih plačila so bila začasno prekinjena, ko od zadevne države članice prejme manjkajoče dokumente, pod pogojem da jih prejme najpozneje šest mesecev po izteku roka. | 1.   Kadar države članice ne predložijo dokumentov
  in podatkov
  iz členov 8 in 11(1) v rokih, določenih v členu 8
  in, kadar je to primerno, v členu 129
  (
  1) Uredbe (EU
  )
  .../... [uredba o strateških načrtih SKP],
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno prekine plačilo skupnega zneska mesečnih plačil iz člena 19(3). Komisija povrne zneske, katerih plačila so bila začasno prekinjena, ko od zadevne države članice prejme manjkajoče dokumente, pod pogojem da jih prejme najpozneje šest mesecev po izteku roka. |
| Glede vmesnih plačil iz člena 30 se izjave o odhodkih štejejo za nedopustne v skladu z odstavkom 6 navedenega člena. | Glede vmesnih plačil iz člena 30 se izjave o odhodkih štejejo za nedopustne v skladu z odstavkom 6 navedenega člena. |
| 2.
     
  Kadar Komisija v okviru letne potrditve smotrnosti iz člena 52 ugotovi, da razlika med prijavljenimi odhodki in zneskom ustreznega sporočenega izložka znaša več kot 50 % ter država članica tega ne more ustrezno utemeljiti, lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno prekine mesečna plačila iz člena 19(3) ali začasna plačila iz člena 30. | |
| Začasna prekinitev se uporabi za ustrezne odhodke v zvezi z intervencijami, ki so bile predmet zmanjšanj iz člena 52(2), znesek, katerega plačilo se začasno prekine, pa ne presega odstotka, ki ustreza zmanjšanju, uporabljenemu v skladu s členom 52(2). Komisija zneske, katerih plačila so bila začasno prekinjena, povrne državam članicam ali pa jih trajno zmanjša z izvedbenimi akti iz člena 52. | |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pravili o stopnji začasne prekinitve plačil. | |
| 3.   Izvedbeni akti iz tega člena se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2). | 3.   Izvedbeni akti iz tega člena se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2). |
| Komisija pred sprejetjem navedenih izvedbenih aktov zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in ji omogoči predložitev pripomb v roku, ki ni krajši od 30 dni. | Komisija pred sprejetjem navedenih izvedbenih aktov zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in ji omogoči predložitev pripomb v roku, ki ni krajši od 30 dni. |
| Pri izvedbenih aktih, ki določajo mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30, se upoštevajo izvedbeni akti, sprejeti v skladu s tem odstavkom. | Pri izvedbenih aktih, ki določajo mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30, se upoštevajo izvedbeni akti, sprejeti v skladu s tem odstavkom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Kadar države članice ne predložijo dokumentov iz členov 8
  (3)
  in 11(1) v rokih, določenih v členu 8(
  3
  )
  , lahko
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno prekine plačilo skupnega zneska mesečnih plačil iz člena 19(3). Komisija povrne zneske, katerih plačila so bila začasno prekinjena, ko od zadevne države članice prejme manjkajoče dokumente, pod pogojem da jih prejme najpozneje šest mesecev po izteku roka.

1.   Kadar države članice ne predložijo dokumentov
  in podatkov
  iz členov 8 in 11(1) v rokih, določenih v členu 8
  in, kadar je to primerno, v členu 129
  (
  1) Uredbe (EU
  )
  .../... [uredba o strateških načrtih SKP],
  Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno prekine plačilo skupnega zneska mesečnih plačil iz člena 19(3). Komisija povrne zneske, katerih plačila so bila začasno prekinjena, ko od zadevne države članice prejme manjkajoče dokumente, pod pogojem da jih prejme najpozneje šest mesecev po izteku roka.

Glede vmesnih plačil iz člena 30 se izjave o odhodkih štejejo za nedopustne v skladu z odstavkom 6 navedenega člena.

Glede vmesnih plačil iz člena 30 se izjave o odhodkih štejejo za nedopustne v skladu z odstavkom 6 navedenega člena.

2.
     
  Kadar Komisija v okviru letne potrditve smotrnosti iz člena 52 ugotovi, da razlika med prijavljenimi odhodki in zneskom ustreznega sporočenega izložka znaša več kot 50 % ter država članica tega ne more ustrezno utemeljiti, lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno prekine mesečna plačila iz člena 19(3) ali začasna plačila iz člena 30.

Začasna prekinitev se uporabi za ustrezne odhodke v zvezi z intervencijami, ki so bile predmet zmanjšanj iz člena 52(2), znesek, katerega plačilo se začasno prekine, pa ne presega odstotka, ki ustreza zmanjšanju, uporabljenemu v skladu s členom 52(2). Komisija zneske, katerih plačila so bila začasno prekinjena, povrne državam članicam ali pa jih trajno zmanjša z izvedbenimi akti iz člena 52.

Začasna prekinitev se uporabi za ustrezne odhodke v zvezi z intervencijami, ki so bile predmet zmanjšanj iz člena 52(2), znesek, katerega plačilo se začasno prekine, pa ne presega odstotka, ki ustreza zmanjšanju, uporabljenemu v skladu s členom 52(2). Komisija zneske, katerih plačila so bila začasno prekinjena, povrne državam članicam ali pa jih trajno zmanjša z izvedbenimi akti iz člena 52.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pravili o stopnji začasne prekinitve plačil.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pravili o stopnji začasne prekinitve plačil.

3.   Izvedbeni akti iz tega člena se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2).

3.   Izvedbeni akti iz tega člena se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2).

Komisija pred sprejetjem navedenih izvedbenih aktov zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in ji omogoči predložitev pripomb v roku, ki ni krajši od 30 dni.

Komisija pred sprejetjem navedenih izvedbenih aktov zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in ji omogoči predložitev pripomb v roku, ki ni krajši od 30 dni.

Pri izvedbenih aktih, ki določajo mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30, se upoštevajo izvedbeni akti, sprejeti v skladu s tem odstavkom.

Pri izvedbenih aktih, ki določajo mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30, se upoštevajo izvedbeni akti, sprejeti v skladu s tem odstavkom.

Sprememba 277

Sprememba 277

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 38 a (novo)

Člen 38 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 38a |
| | Letno spremljanje smotrnosti |
| | 1.
     
  Komisija spremlja operacije, izvedene v okviru intervencij iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] in oceni ali realizirani izložki ustrezajo realiziranim odhodkom, sporočenim v poročilu o smotrnosti od ... [dve leti po začetku uporabe te uredbe] in nato vsako leto. |
| | 2.
     
  Če Komisija v okviru letnega spremljanja smotrnosti iz odstavka 1 ugotovi, da razlika med prijavljenimi odhodki in zneskom ustreznega sporočenega izložka znaša več kot 35 %, država članica Komisiji pred pregledovalno sejo iz člena 122 navedene uredbe predloži utemeljitve. |
| | Če zadevna država članica ne more predložiti ustrezno utemeljenih razlogov za razliko, Komisija od nje zahteva oceno težav, ki vplivajo na izvajanje strateškega načrta SKP, zlasti kar zadeva morebitna prihodnja odstopanja od ustreznih mejnikov in predvidljive težave pri uresničevanju ustreznih ciljev za kazalnike rezultatov v okviru večletnega pregleda smotrnosti iz člena 121 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], pa tudi, kadar je ustrezno, naj opiše že sprejete ukrepe in ukrepe, ki se bodo sprejeli. |
| | Komisija lahko po potrebi izda zgodnje opozorilo med pregledovalno sejo in državo članico pozove, naj pripravi in izvede dodatne popravne ukrepe za naslednje finančno leto. |
| | 3.
     
  Komisija najkasneje 15. marca ... [dve leti po začetku uporabe te uredbe] in nato vsako leto Evropskemu parlamentu predloži zbirno poročilo o letnem spremljanju smotrnosti, opravljenem v prejšnjem koledarskem letu, vključno z izdanimi zgodnjimi opozorili. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 38a

Člen 38a

Letno spremljanje smotrnosti

Letno spremljanje smotrnosti

1.
     
  Komisija spremlja operacije, izvedene v okviru intervencij iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] in oceni ali realizirani izložki ustrezajo realiziranim odhodkom, sporočenim v poročilu o smotrnosti od ... [dve leti po začetku uporabe te uredbe] in nato vsako leto.

2.
     
  Če Komisija v okviru letnega spremljanja smotrnosti iz odstavka 1 ugotovi, da razlika med prijavljenimi odhodki in zneskom ustreznega sporočenega izložka znaša več kot 35 %, država članica Komisiji pred pregledovalno sejo iz člena 122 navedene uredbe predloži utemeljitve.

Če zadevna država članica ne more predložiti ustrezno utemeljenih razlogov za razliko, Komisija od nje zahteva oceno težav, ki vplivajo na izvajanje strateškega načrta SKP, zlasti kar zadeva morebitna prihodnja odstopanja od ustreznih mejnikov in predvidljive težave pri uresničevanju ustreznih ciljev za kazalnike rezultatov v okviru večletnega pregleda smotrnosti iz člena 121 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], pa tudi, kadar je ustrezno, naj opiše že sprejete ukrepe in ukrepe, ki se bodo sprejeli.

Če zadevna država članica ne more predložiti ustrezno utemeljenih razlogov za razliko, Komisija od nje zahteva oceno težav, ki vplivajo na izvajanje strateškega načrta SKP, zlasti kar zadeva morebitna prihodnja odstopanja od ustreznih mejnikov in predvidljive težave pri uresničevanju ustreznih ciljev za kazalnike rezultatov v okviru večletnega pregleda smotrnosti iz člena 121 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], pa tudi, kadar je ustrezno, naj opiše že sprejete ukrepe in ukrepe, ki se bodo sprejeli.

Komisija lahko po potrebi izda zgodnje opozorilo med pregledovalno sejo in državo članico pozove, naj pripravi in izvede dodatne popravne ukrepe za naslednje finančno leto.

Komisija lahko po potrebi izda zgodnje opozorilo med pregledovalno sejo in državo članico pozove, naj pripravi in izvede dodatne popravne ukrepe za naslednje finančno leto.

3.
     
  Komisija najkasneje 15. marca ... [dve leti po začetku uporabe te uredbe] in nato vsako leto Evropskemu parlamentu predloži zbirno poročilo o letnem spremljanju smotrnosti, opravljenem v prejšnjem koledarskem letu, vključno z izdanimi zgodnjimi opozorili.

Sprememba 278

Sprememba 278

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 39

Člen 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Začasna prekinitev plačil v zvezi z večletnim
  spremljanjem
  smotrnosti | Začasna prekinitev
  in zmanjšanje
  plačil v zvezi z večletnim
  pregledom
  smotrnosti |
| 1.   Komisija
  lahko v primeru zapoznelega ali nezadostnega napredka pri doseganju ciljev, ki so določeni v nacionalnem strateškem načrtu SKP in se spremljajo v skladu s členoma 115 in 116
  Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]
  , od zadevne države članice zahteva potrebne popravne ukrepe v skladu z akcijskim načrtom, ki vsebuje jasne kazalnike napredka
  in
  se sestavi v posvetovanju s Komisijo
  . | 1.   
  Komisija izvaja večletni pregled smotrnosti iz člena 121 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] na podlagi informacij, predloženih v poročilih o smotrnosti, od ... [dve leti po začetku uporabe te uredbe] in nato vsaki dve leti. |
| | Zadevna država članica v primeru zapoznelega ali nezadostnega napredka pri doseganju mejnikov za kazalnike rezultatov in kadar sporočena vrednost enega ali več kazalnikov rezultatov, ki so določeni v nacionalnem strateškem načrtu SKP in se spremljajo v skladu s členoma 115 in 116 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], razkrije več kot 25-odstotni primanjkljaj za leto poročanja, predloži utemeljitev za ta primanjkljaj pred pregledovalno sejo iz člena 122 navedene uredbe. |
| | Če zadevna država članica ne more predložiti utemeljitve za primanjkljaj, lahko Komisija med pregledovalno sejo to državo pozove, da v posvetovanju s Komisijo pripravi in izvede akcijski načrt za izvedbo tovrstnega akcijskega načrta. |
| | Zadevna država članica Komisiji v treh mesecih po pozivu Komisije predloži akcijski načrt iz drugega pododstavka, vključno s potrebnimi popravnimi ukrepi in pričakovanim obdobjem izvajanja. V tem akcijskem načrtu so jasno opredeljene intervencije, povezane s kazalniki rezultatov, za katere je bil ugotovljen primanjkljaj. |
| | Komisija v roku 30 dni pisno uradno obvesti zadevno državo članico, da sprejema njen akcijski načrt, ali pa to državo pozove, naj ga spremeni. Zadevna država članica upošteva akcijski načrt in spoštuje pričakovano obdobje izvajanja, kot ju je sprejela Komisija. |
| Komisija
  lahko
  sprejme
  izvedbene
  akte, s katerimi določi dodatna pravila o elementih
  in postopku za pripravo
  akcijskih načrtov
  . Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3). | Komisija
  za namen priprave akcijskih načrtov iz tega odstavka
  sprejme
  delegirane
  akte
  v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe
  , s katerimi določi dodatna pravila o elementih
  navedenih
  akcijskih načrtov
  , predvsem z opredelitvijo kazalnikov napredka, in postopku za pripravo teh akcijskih načrtov
  . |
| 2.   Kadar država članica ne predloži ali ne izvede akcijskega načrta iz odstavka 1 ali če
  navedeni
  akcijski načrt očitno ne zadostuje za izboljšanje stanja, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno prekine mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30. | 2.   Kadar
  zadevna
  država članica ne predloži ali ne izvede akcijskega načrta iz odstavka 1 ali če akcijski načrt
  , ki ga je predložila država članica,
  očitno ne zadostuje za izboljšanje stanja, lahko Komisija
  , potem ko se posvetuje z zadevno državo članico in ji da priložnost za odziv v roku 30 dni,
  sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno prekine mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30. |
| | Če zadevna država članica odgovori in predstavi svoje ugotovitve in Komisija meni, da te ugotovitve ne zadostujejo, Komisija po potrebi in najkasneje ob sprejetju izvedbenega akta predloži utemeljitev glede tega, zakaj predložene ugotovitve niso bile zadostne. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2). |
| | Komisija pred začetkom postopka za začasno prekinitev iz tega člena upošteva navedeni časovni okvir za izvajanje akcijskega načrta. Poleg tega upošteva primere višje sile in resne krize, ki bi lahko državi članici preprečevali ustrezno izvajanje njenega akcijskega načrta in uresničevanje zadevnih mejnikov. |
| Začasna prekinitev se v skladu z načelom sorazmernosti uporabi za ustrezne odhodke v zvezi z intervencijami, ki naj bi jih navedeni akcijski načrt zajel. Komisija zneske, katerih plačila so bila začasno prekinjena,
  povrne
  na podlagi pregleda smotrnosti iz člena 121 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]
  , ko je
  dosežen zadovoljiv napredek
  pri doseganju ciljev
  . | Začasna prekinitev se v skladu z načelom sorazmernosti uporabi za ustrezne odhodke v zvezi z intervencijami, ki naj bi jih navedeni akcijski načrt zajel. Komisija
  povrne
  zneske, katerih plačila so bila začasno prekinjena,
  ko je
  na podlagi pregleda smotrnosti iz člena 121 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] dosežen zadovoljiv napredek
  v zvezi z mejniki za kazalnike rezultatov in sporočeno vrednostjo indikatorjev rezultatov. |
| | Za namene tega člena „zadovoljiv napredek“ pomeni, da je zadevna država članica izvedla akcijski načrt ter doseženi mejniki in sporočena vrednost zadevnih kazalnikov rezultatov pomenijo primanjkljaj, ki je manjši od 25 % za zadevna leta poročanja. |
| | Zadevna država članica lahko med proračunskim letom prostovoljno uradno obvesti Komisijo o napredku pri akcijskem načrtu, da bi Komisiji omogočila oceniti napredek pri doseganju mejnikov. Če lahko država članica dokaže, da se je primanjkljaj, ki je vodil k začasni prekinitvi, med proračunskim letom zmanjšal na manj kot 25 %, se zneski, katerih plačila so bila začasno prekinjena, povrnejo. |
| | Če se stanje do
  konca šestega meseca po začasni prekinitvi
  ne izboljša, lahko Komisija sprejme izvedbeni akt, ki dokončno zmanjša znesek, katerega plačilo je bilo začasno prekinjeno za zadevno državo članico.
  Dokončno zmanjšani zneski se prerazporedijo državam članicam za nagrajevanje zadovoljive uspešnosti iz člena 39a. |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pravili o stopnji in trajanju začasne prekinitve plačil ter pogojih za povračilo ali zmanjšanje navedenih zneskov glede na
  večletno spremljanje
  smotrnosti. | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pravili o stopnji in trajanju začasne prekinitve plačil ter pogojih za povračilo ali zmanjšanje navedenih zneskov glede na
  večletni pregled
  smotrnosti. |
| 3.   Izvedbeni akti iz odstavkov 1 in 2 se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2). | 3.   Izvedbeni akti iz odstavkov 1 in 2 se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2). |
| Komisija pred sprejetjem navedenih izvedbenih aktov zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in jo pozove, naj odgovori v roku, ki ni krajši od 30 dni. | Komisija pred sprejetjem navedenih izvedbenih aktov zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in jo pozove, naj odgovori v roku, ki ni krajši od 30 dni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Začasna prekinitev plačil v zvezi z večletnim
  spremljanjem
  smotrnosti

spremljanjem

Začasna prekinitev
  in zmanjšanje
  plačil v zvezi z večletnim
  pregledom
  smotrnosti

in zmanjšanje

pregledom

1.   Komisija
  lahko v primeru zapoznelega ali nezadostnega napredka pri doseganju ciljev, ki so določeni v nacionalnem strateškem načrtu SKP in se spremljajo v skladu s členoma 115 in 116
  Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]
  , od zadevne države članice zahteva potrebne popravne ukrepe v skladu z akcijskim načrtom, ki vsebuje jasne kazalnike napredka
  in
  se sestavi v posvetovanju s Komisijo
  .

1.   
  Komisija izvaja večletni pregled smotrnosti iz člena 121 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] na podlagi informacij, predloženih v poročilih o smotrnosti, od ... [dve leti po začetku uporabe te uredbe] in nato vsaki dve leti.

Zadevna država članica v primeru zapoznelega ali nezadostnega napredka pri doseganju mejnikov za kazalnike rezultatov in kadar sporočena vrednost enega ali več kazalnikov rezultatov, ki so določeni v nacionalnem strateškem načrtu SKP in se spremljajo v skladu s členoma 115 in 116 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], razkrije več kot 25-odstotni primanjkljaj za leto poročanja, predloži utemeljitev za ta primanjkljaj pred pregledovalno sejo iz člena 122 navedene uredbe.

Zadevna država članica v primeru zapoznelega ali nezadostnega napredka pri doseganju mejnikov za kazalnike rezultatov in kadar sporočena vrednost enega ali več kazalnikov rezultatov, ki so določeni v nacionalnem strateškem načrtu SKP in se spremljajo v skladu s členoma 115 in 116 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], razkrije več kot 25-odstotni primanjkljaj za leto poročanja, predloži utemeljitev za ta primanjkljaj pred pregledovalno sejo iz člena 122 navedene uredbe.

Če zadevna država članica ne more predložiti utemeljitve za primanjkljaj, lahko Komisija med pregledovalno sejo to državo pozove, da v posvetovanju s Komisijo pripravi in izvede akcijski načrt za izvedbo tovrstnega akcijskega načrta.

Če zadevna država članica ne more predložiti utemeljitve za primanjkljaj, lahko Komisija med pregledovalno sejo to državo pozove, da v posvetovanju s Komisijo pripravi in izvede akcijski načrt za izvedbo tovrstnega akcijskega načrta.

Zadevna država članica Komisiji v treh mesecih po pozivu Komisije predloži akcijski načrt iz drugega pododstavka, vključno s potrebnimi popravnimi ukrepi in pričakovanim obdobjem izvajanja. V tem akcijskem načrtu so jasno opredeljene intervencije, povezane s kazalniki rezultatov, za katere je bil ugotovljen primanjkljaj.

Zadevna država članica Komisiji v treh mesecih po pozivu Komisije predloži akcijski načrt iz drugega pododstavka, vključno s potrebnimi popravnimi ukrepi in pričakovanim obdobjem izvajanja. V tem akcijskem načrtu so jasno opredeljene intervencije, povezane s kazalniki rezultatov, za katere je bil ugotovljen primanjkljaj.

Komisija v roku 30 dni pisno uradno obvesti zadevno državo članico, da sprejema njen akcijski načrt, ali pa to državo pozove, naj ga spremeni. Zadevna država članica upošteva akcijski načrt in spoštuje pričakovano obdobje izvajanja, kot ju je sprejela Komisija.

Komisija v roku 30 dni pisno uradno obvesti zadevno državo članico, da sprejema njen akcijski načrt, ali pa to državo pozove, naj ga spremeni. Zadevna država članica upošteva akcijski načrt in spoštuje pričakovano obdobje izvajanja, kot ju je sprejela Komisija.

Komisija
  lahko
  sprejme
  izvedbene
  akte, s katerimi določi dodatna pravila o elementih
  in postopku za pripravo
  akcijskih načrtov
  . Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

lahko

izvedbene

in postopku za pripravo

. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

Komisija
  za namen priprave akcijskih načrtov iz tega odstavka
  sprejme
  delegirane
  akte
  v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe
  , s katerimi določi dodatna pravila o elementih
  navedenih
  akcijskih načrtov
  , predvsem z opredelitvijo kazalnikov napredka, in postopku za pripravo teh akcijskih načrtov
  .

za namen priprave akcijskih načrtov iz tega odstavka

delegirane

v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe

navedenih

, predvsem z opredelitvijo kazalnikov napredka, in postopku za pripravo teh akcijskih načrtov

2.   Kadar država članica ne predloži ali ne izvede akcijskega načrta iz odstavka 1 ali če
  navedeni
  akcijski načrt očitno ne zadostuje za izboljšanje stanja, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno prekine mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30.

2.   Kadar
  zadevna
  država članica ne predloži ali ne izvede akcijskega načrta iz odstavka 1 ali če akcijski načrt
  , ki ga je predložila država članica,
  očitno ne zadostuje za izboljšanje stanja, lahko Komisija
  , potem ko se posvetuje z zadevno državo članico in ji da priložnost za odziv v roku 30 dni,
  sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno prekine mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30.

Če zadevna država članica odgovori in predstavi svoje ugotovitve in Komisija meni, da te ugotovitve ne zadostujejo, Komisija po potrebi in najkasneje ob sprejetju izvedbenega akta predloži utemeljitev glede tega, zakaj predložene ugotovitve niso bile zadostne. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2).

Če zadevna država članica odgovori in predstavi svoje ugotovitve in Komisija meni, da te ugotovitve ne zadostujejo, Komisija po potrebi in najkasneje ob sprejetju izvedbenega akta predloži utemeljitev glede tega, zakaj predložene ugotovitve niso bile zadostne. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2).

Komisija pred začetkom postopka za začasno prekinitev iz tega člena upošteva navedeni časovni okvir za izvajanje akcijskega načrta. Poleg tega upošteva primere višje sile in resne krize, ki bi lahko državi članici preprečevali ustrezno izvajanje njenega akcijskega načrta in uresničevanje zadevnih mejnikov.

Komisija pred začetkom postopka za začasno prekinitev iz tega člena upošteva navedeni časovni okvir za izvajanje akcijskega načrta. Poleg tega upošteva primere višje sile in resne krize, ki bi lahko državi članici preprečevali ustrezno izvajanje njenega akcijskega načrta in uresničevanje zadevnih mejnikov.

Začasna prekinitev se v skladu z načelom sorazmernosti uporabi za ustrezne odhodke v zvezi z intervencijami, ki naj bi jih navedeni akcijski načrt zajel. Komisija zneske, katerih plačila so bila začasno prekinjena,
  povrne
  na podlagi pregleda smotrnosti iz člena 121 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]
  , ko je
  dosežen zadovoljiv napredek
  pri doseganju ciljev
  .

povrne

, ko je

pri doseganju ciljev

Začasna prekinitev se v skladu z načelom sorazmernosti uporabi za ustrezne odhodke v zvezi z intervencijami, ki naj bi jih navedeni akcijski načrt zajel. Komisija
  povrne
  zneske, katerih plačila so bila začasno prekinjena,
  ko je
  na podlagi pregleda smotrnosti iz člena 121 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] dosežen zadovoljiv napredek
  v zvezi z mejniki za kazalnike rezultatov in sporočeno vrednostjo indikatorjev rezultatov.

povrne

ko je

v zvezi z mejniki za kazalnike rezultatov in sporočeno vrednostjo indikatorjev rezultatov.

Za namene tega člena „zadovoljiv napredek“ pomeni, da je zadevna država članica izvedla akcijski načrt ter doseženi mejniki in sporočena vrednost zadevnih kazalnikov rezultatov pomenijo primanjkljaj, ki je manjši od 25 % za zadevna leta poročanja.

Za namene tega člena „zadovoljiv napredek“ pomeni, da je zadevna država članica izvedla akcijski načrt ter doseženi mejniki in sporočena vrednost zadevnih kazalnikov rezultatov pomenijo primanjkljaj, ki je manjši od 25 % za zadevna leta poročanja.

Zadevna država članica lahko med proračunskim letom prostovoljno uradno obvesti Komisijo o napredku pri akcijskem načrtu, da bi Komisiji omogočila oceniti napredek pri doseganju mejnikov. Če lahko država članica dokaže, da se je primanjkljaj, ki je vodil k začasni prekinitvi, med proračunskim letom zmanjšal na manj kot 25 %, se zneski, katerih plačila so bila začasno prekinjena, povrnejo.

Zadevna država članica lahko med proračunskim letom prostovoljno uradno obvesti Komisijo o napredku pri akcijskem načrtu, da bi Komisiji omogočila oceniti napredek pri doseganju mejnikov. Če lahko država članica dokaže, da se je primanjkljaj, ki je vodil k začasni prekinitvi, med proračunskim letom zmanjšal na manj kot 25 %, se zneski, katerih plačila so bila začasno prekinjena, povrnejo.

Če se stanje do
  konca šestega meseca po začasni prekinitvi
  ne izboljša, lahko Komisija sprejme izvedbeni akt, ki dokončno zmanjša znesek, katerega plačilo je bilo začasno prekinjeno za zadevno državo članico.
  Dokončno zmanjšani zneski se prerazporedijo državam članicam za nagrajevanje zadovoljive uspešnosti iz člena 39a.

konca šestega meseca po začasni prekinitvi

Dokončno zmanjšani zneski se prerazporedijo državam članicam za nagrajevanje zadovoljive uspešnosti iz člena 39a.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pravili o stopnji in trajanju začasne prekinitve plačil ter pogojih za povračilo ali zmanjšanje navedenih zneskov glede na
  večletno spremljanje
  smotrnosti.

večletno spremljanje

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pravili o stopnji in trajanju začasne prekinitve plačil ter pogojih za povračilo ali zmanjšanje navedenih zneskov glede na
  večletni pregled
  smotrnosti.

večletni pregled

3.   Izvedbeni akti iz odstavkov 1 in 2 se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2).

3.   Izvedbeni akti iz odstavkov 1 in 2 se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2).

Komisija pred sprejetjem navedenih izvedbenih aktov zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in jo pozove, naj odgovori v roku, ki ni krajši od 30 dni.

Komisija pred sprejetjem navedenih izvedbenih aktov zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in jo pozove, naj odgovori v roku, ki ni krajši od 30 dni.

Sprememba 279

Sprememba 279

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 39 a (novo)

Člen 39 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 39a |
| | Prerazporeditev sredstev, ki izhajajo iz zmanjšanj plačil v zvezi z večletnim pregledom smotrnosti |
| | 1.
     
  Sredstva, ki izhajajo iz zmanjšanj v skladu s členom 39(3) te uredbe, se vnesejo v rezervo za uspešnost in se uporabijo za nagrajevanje držav članic, katerih uspešnost je zadovoljiva v zvezi s posebnimi cilji iz člena 6(1) Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], ki so podrobneje navedeni v strateških načrtih SKP teh držav. |
| | 2.
     
  Ta sredstva se lahko državam članicam dodelijo ob koncu strateških načrtov SKP za nagrajevanje zadovoljive uspešnosti, če zadevna država članica izpolni pogoj iz odstavka 3 tega člena. |
| | 3.
     
  Sredstva se na podlagi zadnjega večletnega pregleda smotrnosti dodelijo le državam članicam, ki so dosegle vsaj 90 % svoje ciljne vrednosti v zvezi s kazalniki rezultatov, ki se uporabljajo za specifične cilje iz člena 6(1) Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] in so določeni v strateških načrtih SKP teh držav. |
| | Komisija v dveh mesecih po prejemu zadnjega poročila o smotrnosti vseh držav članic iz člena 121(2) Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] sprejme izvedbeni akt brez uporabe postopka v odboru iz člena 101, s katerim za vsako državo članico odloči, ali je njen strateški načrt SKP dosegel ciljne vrednosti iz odstavka 3 tega člena. |
| | 4.
     
  Kadar so ciljne vrednosti iz odstavka 3 dosežene, se izračuna znesek, ki ga Komisija dodeli zadevnim državam članicam, in ta se šteje za dokončno dodeljenega finančnemu letu po zaključku strateških načrtov SKP na podlagi sklepa iz istega odstavka. Pri dodeljevanju sredstev lahko Komisija upošteva primere višje sile in resnih družbeno-gospodarskih kriz, ki ovirajo doseganje ustreznih mejnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 39a

Člen 39a

Prerazporeditev sredstev, ki izhajajo iz zmanjšanj plačil v zvezi z večletnim pregledom smotrnosti

Prerazporeditev sredstev, ki izhajajo iz zmanjšanj plačil v zvezi z večletnim pregledom smotrnosti

1.
     
  Sredstva, ki izhajajo iz zmanjšanj v skladu s členom 39(3) te uredbe, se vnesejo v rezervo za uspešnost in se uporabijo za nagrajevanje držav članic, katerih uspešnost je zadovoljiva v zvezi s posebnimi cilji iz člena 6(1) Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], ki so podrobneje navedeni v strateških načrtih SKP teh držav.

2.
     
  Ta sredstva se lahko državam članicam dodelijo ob koncu strateških načrtov SKP za nagrajevanje zadovoljive uspešnosti, če zadevna država članica izpolni pogoj iz odstavka 3 tega člena.

3.
     
  Sredstva se na podlagi zadnjega večletnega pregleda smotrnosti dodelijo le državam članicam, ki so dosegle vsaj 90 % svoje ciljne vrednosti v zvezi s kazalniki rezultatov, ki se uporabljajo za specifične cilje iz člena 6(1) Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] in so določeni v strateških načrtih SKP teh držav.

Komisija v dveh mesecih po prejemu zadnjega poročila o smotrnosti vseh držav članic iz člena 121(2) Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] sprejme izvedbeni akt brez uporabe postopka v odboru iz člena 101, s katerim za vsako državo članico odloči, ali je njen strateški načrt SKP dosegel ciljne vrednosti iz odstavka 3 tega člena.

Komisija v dveh mesecih po prejemu zadnjega poročila o smotrnosti vseh držav članic iz člena 121(2) Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP] sprejme izvedbeni akt brez uporabe postopka v odboru iz člena 101, s katerim za vsako državo članico odloči, ali je njen strateški načrt SKP dosegel ciljne vrednosti iz odstavka 3 tega člena.

4.
     
  Kadar so ciljne vrednosti iz odstavka 3 dosežene, se izračuna znesek, ki ga Komisija dodeli zadevnim državam članicam, in ta se šteje za dokončno dodeljenega finančnemu letu po zaključku strateških načrtov SKP na podlagi sklepa iz istega odstavka. Pri dodeljevanju sredstev lahko Komisija upošteva primere višje sile in resnih družbeno-gospodarskih kriz, ki ovirajo doseganje ustreznih mejnikov.

Sprememba 224

Sprememba 224

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 40

Člen 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   
  Komisija lahko v primeru hudih
  pomanjkljivosti v delovanju sistemov upravljanja od zadevne države članice zahteva potrebne popravne ukrepe v skladu z akcijskim načrtom, ki vsebuje jasne kazalnike napredka in se sestavi v posvetovanju s Komisijo. | 1.   
  Kadar se hude
  pomanjkljivosti v delovanju sistemov upravljanja
  odkrijejo in navedejo v izjavi o upravljanju plačilne agencije, mnenju certifikacijskega organa ali med pregledi s strani Komisije v skladu s členom 47, Komisija zadevno državo članico pozove, naj odgovori in predloži pripombe k ugotovitvam v roku dveh mesecev od zahteve, da se oceni nujnost popravnih ukrepov in po potrebi akcijskega načrta. Komisija po izteku tega roka po potrebi
  od zadevne države članice zahteva potrebne popravne ukrepe v skladu z akcijskim načrtom, ki vsebuje jasne kazalnike napredka in se sestavi v posvetovanju s Komisijo. |
| | Zadevna država članica Komisiji v treh mesecih od njene zahteve predloži akcijski načrt iz prvega pododstavka, vključno s potrebnimi popravnimi ukrepi in pričakovanim časovnim okvirom za njegovo izvajanje. Komisija zadevno državo članico pisno obvesti o tem, da je sprejela akcijski načrt, ali pa zadevni državi članici pošlje zahtevo za njegovo spremembo. Zadevna država članica upošteva akcijski načrt in pričakovani časovni okvir za njegovo izvajanje, kot ga je sprejela Komisija. |
| Komisija lahko sprejme
  izvedbene
  akte, s katerimi določi dodatna pravila o elementih
  in postopku za pripravo
  akcijskih načrtov.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3). | Komisija lahko sprejme
  delegirane
  akte
  v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe
  , s katerimi določi dodatna pravila o elementih akcijskih načrtov
  iz tega odstavka in postopku za njihovo pripravo
  . |
| 2.   Če država članica ne predloži ali ne izvede akcijskega načrta iz odstavka 1 ali če navedeni akcijski načrt očitno ne zadostuje za izboljšanje stanja, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno prekine mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30. | 2.   Če država članica ne predloži ali ne izvede akcijskega načrta iz odstavka 1
  tega člena
  ali če navedeni akcijski načrt očitno ne zadostuje za izboljšanje stanja
  ali se ni uporabljal v skladu s pisno zahtevo Komisije iz navedenega odstavka
  , lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno prekine mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2). |
| Začasna prekinitev se uporabi v skladu z načelom sorazmernosti za ustrezne odhodke, ki jih izvrši država članica, kjer obstajajo pomanjkljivosti, za obdobje, ki se določi z izvedbenimi akti iz prvega pododstavka in ki ne presega dvanajst mesecev. Če po preteku tega obdobja še vedno obstajajo pogoji za začasno prekinitev, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi navedeno obdobje podaljša za dodatna obdobja, ki skupaj ne presegajo dvanajst mesecev. Zneski, katerih plačila so bila začasno prekinjena, se upoštevajo pri sprejemanju izvedbenih aktov iz člena 53. | Začasna prekinitev se uporabi v skladu z načelom sorazmernosti za ustrezne odhodke, ki jih izvrši država članica, kjer obstajajo pomanjkljivosti, za obdobje, ki se določi z izvedbenimi akti iz prvega pododstavka in ki ne presega dvanajst mesecev. Če po preteku tega obdobja še vedno obstajajo pogoji za začasno prekinitev, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi navedeno obdobje podaljša za dodatna obdobja, ki skupaj ne presegajo dvanajst mesecev. Zneski, katerih plačila so bila začasno prekinjena, se upoštevajo pri sprejemanju izvedbenih aktov iz člena 53. |
| 3.   
  Izvedbeni akti iz tega člena se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2). | |
| Komisija pred sprejetjem izvedbenih aktov iz odstavka 2 zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in jo pozove, naj odgovori v roku, ki ni krajši od 30 dni. | 3.   Komisija pred sprejetjem izvedbenih aktov iz odstavka 2 zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in jo pozove, naj odgovori v roku, ki ni krajši od 30 dni.
  Kadar se je zadevna država članica odzvala in predložila svoje pripombe, ki po mnenju Komisije niso bile zadostne, Komisija po potrebi in najpozneje ob sprejetju izvedbenega akta predloži utemeljitev v zvezi s tem, zakaj predložene pripombe niso bile zadostne. |
| V izvedbenih aktih, ki določajo mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30, se upoštevajo
  izvedbeni
  akti, sprejeti v skladu s 
  prvim
  pododstavkom
  tega
  odstavka. | V izvedbenih aktih, ki določajo mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30, se upoštevajo
  delegirani
  akti, sprejeti v skladu s 
  tretjim
  pododstavkom odstavka 
  1
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   
  Komisija lahko v primeru hudih
  pomanjkljivosti v delovanju sistemov upravljanja od zadevne države članice zahteva potrebne popravne ukrepe v skladu z akcijskim načrtom, ki vsebuje jasne kazalnike napredka in se sestavi v posvetovanju s Komisijo.

1.   
  Kadar se hude
  pomanjkljivosti v delovanju sistemov upravljanja
  odkrijejo in navedejo v izjavi o upravljanju plačilne agencije, mnenju certifikacijskega organa ali med pregledi s strani Komisije v skladu s členom 47, Komisija zadevno državo članico pozove, naj odgovori in predloži pripombe k ugotovitvam v roku dveh mesecev od zahteve, da se oceni nujnost popravnih ukrepov in po potrebi akcijskega načrta. Komisija po izteku tega roka po potrebi
  od zadevne države članice zahteva potrebne popravne ukrepe v skladu z akcijskim načrtom, ki vsebuje jasne kazalnike napredka in se sestavi v posvetovanju s Komisijo.

Zadevna država članica Komisiji v treh mesecih od njene zahteve predloži akcijski načrt iz prvega pododstavka, vključno s potrebnimi popravnimi ukrepi in pričakovanim časovnim okvirom za njegovo izvajanje. Komisija zadevno državo članico pisno obvesti o tem, da je sprejela akcijski načrt, ali pa zadevni državi članici pošlje zahtevo za njegovo spremembo. Zadevna država članica upošteva akcijski načrt in pričakovani časovni okvir za njegovo izvajanje, kot ga je sprejela Komisija.

Zadevna država članica Komisiji v treh mesecih od njene zahteve predloži akcijski načrt iz prvega pododstavka, vključno s potrebnimi popravnimi ukrepi in pričakovanim časovnim okvirom za njegovo izvajanje. Komisija zadevno državo članico pisno obvesti o tem, da je sprejela akcijski načrt, ali pa zadevni državi članici pošlje zahtevo za njegovo spremembo. Zadevna država članica upošteva akcijski načrt in pričakovani časovni okvir za njegovo izvajanje, kot ga je sprejela Komisija.

Komisija lahko sprejme
  izvedbene
  akte, s katerimi določi dodatna pravila o elementih
  in postopku za pripravo
  akcijskih načrtov.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

izvedbene

in postopku za pripravo

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

Komisija lahko sprejme
  delegirane
  akte
  v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe
  , s katerimi določi dodatna pravila o elementih akcijskih načrtov
  iz tega odstavka in postopku za njihovo pripravo
  .

delegirane

v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe

iz tega odstavka in postopku za njihovo pripravo

2.   Če država članica ne predloži ali ne izvede akcijskega načrta iz odstavka 1 ali če navedeni akcijski načrt očitno ne zadostuje za izboljšanje stanja, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno prekine mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30.

2.   Če država članica ne predloži ali ne izvede akcijskega načrta iz odstavka 1
  tega člena
  ali če navedeni akcijski načrt očitno ne zadostuje za izboljšanje stanja
  ali se ni uporabljal v skladu s pisno zahtevo Komisije iz navedenega odstavka
  , lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi začasno prekine mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2).

Začasna prekinitev se uporabi v skladu z načelom sorazmernosti za ustrezne odhodke, ki jih izvrši država članica, kjer obstajajo pomanjkljivosti, za obdobje, ki se določi z izvedbenimi akti iz prvega pododstavka in ki ne presega dvanajst mesecev. Če po preteku tega obdobja še vedno obstajajo pogoji za začasno prekinitev, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi navedeno obdobje podaljša za dodatna obdobja, ki skupaj ne presegajo dvanajst mesecev. Zneski, katerih plačila so bila začasno prekinjena, se upoštevajo pri sprejemanju izvedbenih aktov iz člena 53.

Začasna prekinitev se uporabi v skladu z načelom sorazmernosti za ustrezne odhodke, ki jih izvrši država članica, kjer obstajajo pomanjkljivosti, za obdobje, ki se določi z izvedbenimi akti iz prvega pododstavka in ki ne presega dvanajst mesecev. Če po preteku tega obdobja še vedno obstajajo pogoji za začasno prekinitev, lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi navedeno obdobje podaljša za dodatna obdobja, ki skupaj ne presegajo dvanajst mesecev. Zneski, katerih plačila so bila začasno prekinjena, se upoštevajo pri sprejemanju izvedbenih aktov iz člena 53.

3.   
  Izvedbeni akti iz tega člena se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2).

Komisija pred sprejetjem izvedbenih aktov iz odstavka 2 zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in jo pozove, naj odgovori v roku, ki ni krajši od 30 dni.

3.   Komisija pred sprejetjem izvedbenih aktov iz odstavka 2 zadevno državo članico obvesti o svojem namenu in jo pozove, naj odgovori v roku, ki ni krajši od 30 dni.
  Kadar se je zadevna država članica odzvala in predložila svoje pripombe, ki po mnenju Komisije niso bile zadostne, Komisija po potrebi in najpozneje ob sprejetju izvedbenega akta predloži utemeljitev v zvezi s tem, zakaj predložene pripombe niso bile zadostne.

V izvedbenih aktih, ki določajo mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30, se upoštevajo
  izvedbeni
  akti, sprejeti v skladu s 
  prvim
  pododstavkom
  tega
  odstavka.

izvedbeni

prvim

tega

V izvedbenih aktih, ki določajo mesečna plačila iz člena 19(3) ali vmesna plačila iz člena 30, se upoštevajo
  delegirani
  akti, sprejeti v skladu s 
  tretjim
  pododstavkom odstavka 
  1
  .

delegirani

tretjim

1

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 2 – pododstavek 2 – točka a

Člen 42 – odstavek 2 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | pred 1. decembrom in ne prej kot 16. oktobra izplačajo predplačila v višini do
  50
   % za intervencije v obliki neposrednih plačil; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

pred 1. decembrom in ne prej kot 16. oktobra izplačajo predplačila v višini do
  50
   % za intervencije v obliki neposrednih plačil;

50

| (a) | pred 1. decembrom in ne prej kot 16. oktobra izplačajo predplačila v višini do 
  50
   % za intervencije v obliki neposrednih plačil
  in ukrepe iz poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 in poglavja IV Uredbe (EU) št. 229/2013
  ; |
| --- | --- |

(a)

pred 1. decembrom in ne prej kot 16. oktobra izplačajo predplačila v višini do 
  50
   % za intervencije v obliki neposrednih plačil
  in ukrepe iz poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 in poglavja IV Uredbe (EU) št. 229/2013
  ;

50

in ukrepe iz poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 in poglavja IV Uredbe (EU) št. 229/2013

Sprememba 122

Sprememba 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 42 – odstavek 3

Člen 42 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice se lahko odločijo, da plačajo predplačila v višini do 50 % v okviru intervencij iz členov 68 in 71 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]. | 3.   Države članice se lahko odločijo, da plačajo predplačila v višini do 50 % v okviru intervencij iz členov 68 in 71
  ter poglavja III naslova III
  Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]
  , pa tudi oddelka I poglavja II Uredbe (EU) št. 1308/2013
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice se lahko odločijo, da plačajo predplačila v višini do 50 % v okviru intervencij iz členov 68 in 71 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP].

3.   Države članice se lahko odločijo, da plačajo predplačila v višini do 50 % v okviru intervencij iz členov 68 in 71
  ter poglavja III naslova III
  Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]
  , pa tudi oddelka I poglavja II Uredbe (EU) št. 1308/2013
  .

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 43 – odstavek 2

Člen 43 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Zneski iz odstavka 1 se plačajo v proračun Unije in se v primeru ponovne uporabe uporabijo izključno za financiranje odhodkov EKJS ali EKSRP. | 2.   Zneski iz odstavka 1 se plačajo v proračun Unije in se v primeru ponovne uporabe uporabijo izključno za financiranje odhodkov EKJS ali EKSRP
  ter v glavnem financirajo kmetijske rezerve, določene v EKJS in v okviru omejitev iz člena 14
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Zneski iz odstavka 1 se plačajo v proračun Unije in se v primeru ponovne uporabe uporabijo izključno za financiranje odhodkov EKJS ali EKSRP.

2.   Zneski iz odstavka 1 se plačajo v proračun Unije in se v primeru ponovne uporabe uporabijo izključno za financiranje odhodkov EKJS ali EKSRP
  ter v glavnem financirajo kmetijske rezerve, določene v EKJS in v okviru omejitev iz člena 14
  .

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 44 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zagotavljanje informacij, financirano v skladu s točko (e) člena 7, je namenjeno zlasti temu, da pomaga razložiti, izvajati in razvijati SKP ter da ozavešča javnost o vsebini in ciljih te politike,
  z informacijskimi kampanjami ponovno vzpostavlja
  zaupanje potrošnikov po krizah,
  obvešča kmete
  in
  druge osebe
  , ki so aktivne na podeželju,
  ter spodbuja evropski model
  kmetijstva in
  ga približa državljanom
  . | Zagotavljanje informacij, financirano v skladu s točko (e) člena 7, je namenjeno zlasti temu, da pomaga razložiti, izvajati in razvijati SKP ter da ozavešča javnost o vsebini in ciljih te politike,
  vključno
  z 
  njenim vplivom na podnebje, okolje, dobrobit živali in razvoj. Namenjeno je obveščanju državljanov o izzivih na področju kmetijstva in hrane, obveščanju kmetov in potrošnikov, ponovnemu vzpostavljanju zaupanja
  potrošnikov po krizah
  z informacijskimi kampanjami
  ,
  obveščanju kmetov
  in
  drugih oseb
  , ki so aktivne na podeželju,
  spodbujanju bolj trajnostnega modela
  kmetijstva
  Unije
  in
  ter pomoči državljanom za njegovo boljše razumevanje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Zagotavljanje informacij, financirano v skladu s točko (e) člena 7, je namenjeno zlasti temu, da pomaga razložiti, izvajati in razvijati SKP ter da ozavešča javnost o vsebini in ciljih te politike,
  z informacijskimi kampanjami ponovno vzpostavlja
  zaupanje potrošnikov po krizah,
  obvešča kmete
  in
  druge osebe
  , ki so aktivne na podeželju,
  ter spodbuja evropski model
  kmetijstva in
  ga približa državljanom
  .

z informacijskimi kampanjami ponovno vzpostavlja

obvešča kmete

druge osebe

ter spodbuja evropski model

ga približa državljanom

Zagotavljanje informacij, financirano v skladu s točko (e) člena 7, je namenjeno zlasti temu, da pomaga razložiti, izvajati in razvijati SKP ter da ozavešča javnost o vsebini in ciljih te politike,
  vključno
  z 
  njenim vplivom na podnebje, okolje, dobrobit živali in razvoj. Namenjeno je obveščanju državljanov o izzivih na področju kmetijstva in hrane, obveščanju kmetov in potrošnikov, ponovnemu vzpostavljanju zaupanja
  potrošnikov po krizah
  z informacijskimi kampanjami
  ,
  obveščanju kmetov
  in
  drugih oseb
  , ki so aktivne na podeželju,
  spodbujanju bolj trajnostnega modela
  kmetijstva
  Unije
  in
  ter pomoči državljanom za njegovo boljše razumevanje
  .

vključno

njenim vplivom na podnebje, okolje, dobrobit živali in razvoj. Namenjeno je obveščanju državljanov o izzivih na področju kmetijstva in hrane, obveščanju kmetov in potrošnikov, ponovnemu vzpostavljanju zaupanja

z informacijskimi kampanjami

obveščanju kmetov

drugih oseb

spodbujanju bolj trajnostnega modela

Unije

ter pomoči državljanom za njegovo boljše razumevanje

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 44 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 44 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Omogoča skladno, objektivno in izčrpno informiranje v Uniji in zunaj nje. | Omogoča skladno,
  nepristransko, na dokazih temelječe,
  objektivno in izčrpno informiranje v Uniji in zunaj nje
  na podlagi načrta za komuniciranje
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Omogoča skladno, objektivno in izčrpno informiranje v Uniji in zunaj nje.

Omogoča skladno,
  nepristransko, na dokazih temelječe,
  objektivno in izčrpno informiranje v Uniji in zunaj nje
  na podlagi načrta za komuniciranje
  .

nepristransko, na dokazih temelječe,

na podlagi načrta za komuniciranje

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 45 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 45 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pogoji, pod katerimi se kompenzirajo določene vrste odhodkov in prihodkov v okviru skladov. | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pogoji
  glede podrobnosti izjav o odhodkih
  , pod katerimi se kompenzirajo določene vrste odhodkov in prihodkov v okviru skladov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pogoji, pod katerimi se kompenzirajo določene vrste odhodkov in prihodkov v okviru skladov.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pogoji
  glede podrobnosti izjav o odhodkih
  , pod katerimi se kompenzirajo določene vrste odhodkov in prihodkov v okviru skladov.

glede podrobnosti izjav o odhodkih

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 46 – odstavek 1

Člen 46 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za namene člena 127 finančne uredbe Komisija dobi zagotovila na podlagi dela, ki ga opravijo certifikacijski organi iz člena 11 te uredbe,
  razen če je obvestila države članice, da se za dano proračunsko leto ne more opreti na delo certifikacijskega organa,
  in to upošteva v svoji oceni tveganja glede potrebe po revizijah Komisije v zadevni državi članici. | Za namene člena 127 finančne uredbe Komisija dobi zagotovila na podlagi dela, ki ga opravijo certifikacijski organi iz člena 11 te uredbe, in to upošteva v svoji oceni tveganja glede potrebe po revizijah Komisije v zadevni državi članici
  , razen če je državo članico obvestila, da se ne more opreti na to delo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Za namene člena 127 finančne uredbe Komisija dobi zagotovila na podlagi dela, ki ga opravijo certifikacijski organi iz člena 11 te uredbe,
  razen če je obvestila države članice, da se za dano proračunsko leto ne more opreti na delo certifikacijskega organa,
  in to upošteva v svoji oceni tveganja glede potrebe po revizijah Komisije v zadevni državi članici.

razen če je obvestila države članice, da se za dano proračunsko leto ne more opreti na delo certifikacijskega organa,

Za namene člena 127 finančne uredbe Komisija dobi zagotovila na podlagi dela, ki ga opravijo certifikacijski organi iz člena 11 te uredbe, in to upošteva v svoji oceni tveganja glede potrebe po revizijah Komisije v zadevni državi članici
  , razen če je državo članico obvestila, da se ne more opreti na to delo
  .

, razen če je državo članico obvestila, da se ne more opreti na to delo

Sprememba 282

Sprememba 282

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 47

Člen 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija lahko brez poseganja v preglede, ki jih države članice izvajajo v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ali na podlagi člena 287 Pogodbe, ali v kakršne koli preglede, ki se izvedejo na podlagi člena 322 Pogodbe ali Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96, izvede preglede v državah članicah, da preveri
  zlasti
  : | 1.   Komisija lahko brez poseganja v preglede, ki jih države članice izvajajo v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ali na podlagi člena 287 Pogodbe, ali v kakršne koli preglede, ki se izvedejo na podlagi člena 322 Pogodbe ali Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96
  ali člena 127 finančne uredbe
  , izvede preglede v državah članicah, da preveri: |
| (a) | skladnost upravnih praks s pravili Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija lahko brez poseganja v preglede, ki jih države članice izvajajo v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ali na podlagi člena 287 Pogodbe, ali v kakršne koli preglede, ki se izvedejo na podlagi člena 322 Pogodbe ali Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96, izvede preglede v državah članicah, da preveri
  zlasti
  :

1.   Komisija lahko brez poseganja v preglede, ki jih države članice izvajajo v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ali na podlagi člena 287 Pogodbe, ali v kakršne koli preglede, ki se izvedejo na podlagi člena 322 Pogodbe ali Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96
  ali člena 127 finančne uredbe
  , izvede preglede v državah članicah, da preveri:

(a)

skladnost upravnih praks s pravili Unije;

| (a) | skladnost upravnih praks s pravili Unije; |
| --- | --- |

(a)

skladnost upravnih praks s pravili Unije;

| (b) | ali
  imajo odhodki
  , ki spadajo na področje uporabe člena 5(2) in člena 6 in ustrezajo intervencijam iz Uredbe (EU) .../...[uredba o strateških načrtih SKP],
  ustrezen izložek, kot je naveden v letnem poročilu o smotrnosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

ali
  imajo odhodki
  , ki spadajo na področje uporabe člena 5(2) in člena 6 in ustrezajo intervencijam iz Uredbe (EU) .../...[uredba o strateških načrtih SKP],
  ustrezen izložek, kot je naveden v letnem poročilu o smotrnosti
  ;

imajo odhodki

ustrezen izložek, kot je naveden v letnem poročilu o smotrnosti

| (b) | ali
  so bile operacije
  , ki spadajo na področje uporabe člena 5(2) in člena 6 in ustrezajo intervencijam iz Uredbe (EU) .../...[uredba o strateških načrtih SKP],
  izvedene v skladu z zahtevami Unije in preverjene, da bi se zagotovilo spoštovanje teh zahtev
  ; |
| --- | --- |

(b)

ali
  so bile operacije
  , ki spadajo na področje uporabe člena 5(2) in člena 6 in ustrezajo intervencijam iz Uredbe (EU) .../...[uredba o strateških načrtih SKP],
  izvedene v skladu z zahtevami Unije in preverjene, da bi se zagotovilo spoštovanje teh zahtev
  ;

so bile operacije

izvedene v skladu z zahtevami Unije in preverjene, da bi se zagotovilo spoštovanje teh zahtev

| (ba) | ali so bile druge operacije, ki spadajo na področje uporabe člena 5(2) in člena 6, izvedene in preverjene v skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

ali so bile druge operacije, ki spadajo na področje uporabe člena 5(2) in člena 6, izvedene in preverjene v skladu s pravom Unije;

ali so bile druge operacije, ki spadajo na področje uporabe člena 5(2) in člena 6, izvedene in preverjene v skladu s pravom Unije;

| (c) | ali se delo certifikacijskega organa izvaja v skladu s členom 11 in za namene Oddelka 2 tega poglavja; |
| --- | --- |

(c)

ali se delo certifikacijskega organa izvaja v skladu s členom 11 in za namene Oddelka 2 tega poglavja;

| (c) | ali se delo certifikacijskega organa izvaja v skladu s členom 11 in za namene Oddelka 2 tega poglavja; |
| --- | --- |

(c)

ali se delo certifikacijskega organa izvaja v skladu s členom 11 in za namene Oddelka 2 tega poglavja;

| (d) | ali plačilna agencija izpolnjuje akreditacijska merila iz člena 8(2) in ali država članica pravilno uporablja člen 8(5). |
| --- | --- |

(d)

ali plačilna agencija izpolnjuje akreditacijska merila iz člena 8(2) in ali država članica pravilno uporablja člen 8(5).

| (d) | ali plačilna agencija izpolnjuje akreditacijska merila iz člena 8(2) in ali država članica pravilno uporablja člen 8(5); |
| --- | --- |

(d)

ali plačilna agencija izpolnjuje akreditacijska merila iz člena 8(2) in ali država članica pravilno uporablja člen 8(5);

| (da) | ali se akcijski načrti iz členov 39 in 40 pravilno izvajajo. |
| --- | --- |

(da)

(da)

ali se akcijski načrti iz členov 39 in 40 pravilno izvajajo.

ali se akcijski načrti iz členov 39 in 40 pravilno izvajajo.

Če se Komisija ne more zanesti na delo certifikacijskega organa iz člena 46, lahko v primeru resnih pomanjkljivosti, ugotovljenih v sistemu upravljanja in kontrole države članice, ali za zaščito finančnih interesov Unije v skladu s členom 57 te uredbe, Komisija izvaja razširjeno spremljanje, vključno s pregledi na kraju samem, dokler obstajajo resne pomanjkljivosti v sistemu upravljanja.

Če se Komisija ne more zanesti na delo certifikacijskega organa iz člena 46, lahko v primeru resnih pomanjkljivosti, ugotovljenih v sistemu upravljanja in kontrole države članice, ali za zaščito finančnih interesov Unije v skladu s členom 57 te uredbe, Komisija izvaja razširjeno spremljanje, vključno s pregledi na kraju samem, dokler obstajajo resne pomanjkljivosti v sistemu upravljanja.

Osebe, ki jih Komisija pooblasti za izvajanje pregledov v njenem imenu, ali zastopniki Komisije, ki delujejo v okviru dodeljenih pooblastil, imajo dostop do poslovnih knjig ter vseh drugih dokumentov, vključno z dokumenti in metapodatki, pripravljenimi ali prejetimi in shranjenimi na elektronskih nosilcih, v zvezi z odhodki, ki se financirajo iz EKJS ali EKSRP.

Osebe, ki jih Komisija pooblasti za izvajanje pregledov v njenem imenu, ali zastopniki Komisije, ki delujejo v okviru dodeljenih pooblastil, imajo dostop do poslovnih knjig ter vseh drugih dokumentov, vključno z dokumenti in metapodatki, pripravljenimi ali prejetimi in shranjenimi na elektronskih nosilcih, v zvezi z odhodki, ki se financirajo iz EKJS ali EKSRP.

Pooblastila za izvajanje pregledov ne vplivajo na uporabo nacionalnih določb, na podlagi katerih nekatera dejanja opravijo zastopniki, posebej imenovani v skladu z nacionalnim pravom. Brez poseganja v posebne določbe Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 osebe, ki jih pooblasti Komisija, da delujejo v njenem imenu, med drugim ne sodelujejo pri obiskih na domu ali uradnih zaslišanjih oseb na podlagi nacionalnega prava zadevne države članice. Vendar imajo dostop do tako pridobljenih informacij.

Pooblastila za izvajanje pregledov ne vplivajo na uporabo nacionalnih določb, na podlagi katerih nekatera dejanja opravijo zastopniki, posebej imenovani v skladu z nacionalnim pravom. Brez poseganja v posebne določbe Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 in Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 osebe, ki jih pooblasti Komisija, da delujejo v njenem imenu, med drugim ne sodelujejo pri obiskih na domu ali uradnih zaslišanjih oseb na podlagi nacionalnega prava zadevne države članice. Vendar imajo dostop do tako pridobljenih informacij.

2.   Komisija pred pregledom pravočasno obvesti zadevno državo članico ali državo članico, na ozemlju katere se bo pregled izvedel, pri čemer upošteva upravno obremenitev plačilnih agencij pri organizaciji pregledov. Zastopniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri takšnih pregledih.

2.   Komisija pred pregledom pravočasno obvesti zadevno državo članico ali državo članico, na ozemlju katere se bo pregled izvedel, pri čemer upošteva upravno obremenitev plačilnih agencij pri organizaciji pregledov. Zastopniki zadevne države članice lahko sodelujejo pri takšnih pregledih.

Na zahtevo Komisije in s soglasjem države članice pristojni organi te države članice izvedejo dodatne preglede ali preiskave v zvezi z operacijami iz te uredbe. Pri teh pregledih lahko sodelujejo zastopniki Komisije ali osebe, ki jih Komisija pooblasti, da delujejo v njenem imenu.

Na zahtevo Komisije in s soglasjem države članice pristojni organi te države članice izvedejo dodatne preglede ali preiskave v zvezi z operacijami iz te uredbe. Pri teh pregledih lahko sodelujejo zastopniki Komisije ali osebe, ki jih Komisija pooblasti, da delujejo v njenem imenu.

Za izboljšanje pregledov lahko Komisija s soglasjem zadevnih držav članic pri nekaterih pregledih ali preiskavah zaprosi za pomoč organe navedenih držav članic.

Za izboljšanje pregledov lahko Komisija s soglasjem zadevnih držav članic pri nekaterih pregledih ali preiskavah zaprosi za pomoč organe navedenih držav članic.

Sprememba 132

Sprememba 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 48 – odstavek 3

Člen 48 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice dajo Komisiji na razpolago informacije o nepravilnostih v smislu Uredbe (
  EU
  , Euratom) št. 2988/95 in drugih primerih neizpolnjevanja pogojev, ki so jih države članice določile v strateškem načrtu SKP, ter primerih domnevnih goljufij in informacije o ukrepih v skladu z oddelkom 3 tega poglavja za izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, povezanih z navedenimi nepravilnostmi in goljufijami. | 3.   Države članice dajo Komisiji na razpolago informacije o nepravilnostih v smislu Uredbe (
  ES
  , Euratom) št. 2988/95 in drugih primerih neizpolnjevanja pogojev, ki so jih države članice določile v strateškem načrtu SKP, ter primerih domnevnih goljufij in informacije o ukrepih v skladu z oddelkom 3 tega poglavja za izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, povezanih z navedenimi nepravilnostmi in goljufijami.
  Komisija bo te informacije povzela in objavila večletna poročila ter jih posredovala Evropskemu parlamentu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice dajo Komisiji na razpolago informacije o nepravilnostih v smislu Uredbe (
  EU
  , Euratom) št. 2988/95 in drugih primerih neizpolnjevanja pogojev, ki so jih države članice določile v strateškem načrtu SKP, ter primerih domnevnih goljufij in informacije o ukrepih v skladu z oddelkom 3 tega poglavja za izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, povezanih z navedenimi nepravilnostmi in goljufijami.

3.   Države članice dajo Komisiji na razpolago informacije o nepravilnostih v smislu Uredbe (
  ES
  , Euratom) št. 2988/95 in drugih primerih neizpolnjevanja pogojev, ki so jih države članice določile v strateškem načrtu SKP, ter primerih domnevnih goljufij in informacije o ukrepih v skladu z oddelkom 3 tega poglavja za izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, povezanih z navedenimi nepravilnostmi in goljufijami.
  Komisija bo te informacije povzela in objavila večletna poročila ter jih posredovala Evropskemu parlamentu.

Sprememba 280

Sprememba 280

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 51

Člen 51

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija pred 31. majem leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, na podlagi informacij iz točk (a) in (c) člena 8(3) sprejme izvedbene akte, s katerimi odloči o potrditvi obračunov akreditiranih plačilnih agencij za odhodke iz člena 5(2) in člena 6. | 1.   Komisija pred 31. majem leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, na podlagi informacij iz točk (a)
  , (b)
  in (c) člena 8(3) sprejme izvedbene akte, s katerimi odloči o potrditvi obračunov akreditiranih plačilnih agencij za odhodke iz člena 5(2) in člena 6. |
| Navedeni izvedbeni akti zajemajo popolnost, točnost in resničnost predloženih letnih obračunov in ne posegajo v vsebino izvedbenih aktov, sprejetih naknadno v skladu s 
  členoma 52 in
  53. | Navedeni izvedbeni akti zajemajo popolnost, točnost in resničnost predloženih letnih obračunov in ne posegajo v vsebino izvedbenih aktov, sprejetih naknadno v skladu s 
  členom
  53. |
| Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2). | Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2). |
| 2.   Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi pravila za potrditev obračunov iz člena 1 glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti v zvezi s sprejetjem izvedbenih aktov iz drugega pododstavka odstavka 1 in njihovim izvajanjem, vključno z izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami ter roki, ki jih je treba upoštevati. | 2.   Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi pravila za potrditev obračunov iz člena 1 glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti v zvezi s sprejetjem izvedbenih aktov iz drugega pododstavka odstavka 1 in njihovim izvajanjem, vključno z izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami ter roki, ki jih je treba upoštevati. |
| Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3). | Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija pred 31. majem leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, na podlagi informacij iz točk (a) in (c) člena 8(3) sprejme izvedbene akte, s katerimi odloči o potrditvi obračunov akreditiranih plačilnih agencij za odhodke iz člena 5(2) in člena 6.

1.   Komisija pred 31. majem leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, na podlagi informacij iz točk (a)
  , (b)
  in (c) člena 8(3) sprejme izvedbene akte, s katerimi odloči o potrditvi obračunov akreditiranih plačilnih agencij za odhodke iz člena 5(2) in člena 6.

Navedeni izvedbeni akti zajemajo popolnost, točnost in resničnost predloženih letnih obračunov in ne posegajo v vsebino izvedbenih aktov, sprejetih naknadno v skladu s 
  členoma 52 in
  53.

členoma 52 in

Navedeni izvedbeni akti zajemajo popolnost, točnost in resničnost predloženih letnih obračunov in ne posegajo v vsebino izvedbenih aktov, sprejetih naknadno v skladu s 
  členom
  53.

členom

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2).

2.   Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi pravila za potrditev obračunov iz člena 1 glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti v zvezi s sprejetjem izvedbenih aktov iz drugega pododstavka odstavka 1 in njihovim izvajanjem, vključno z izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami ter roki, ki jih je treba upoštevati.

2.   Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi pravila za potrditev obračunov iz člena 1 glede ukrepov, ki jih je treba sprejeti v zvezi s sprejetjem izvedbenih aktov iz drugega pododstavka odstavka 1 in njihovim izvajanjem, vključno z izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami ter roki, ki jih je treba upoštevati.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 52

Člen 52

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 52 | črtano |
| Letna potrditev smotrnosti | |
| 1.
     
  Kadar odhodki iz člena 5(2) in člena 6, ki ustrezajo intervencijam iz naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], nimajo ustreznega izložka, kot je bil naveden v letnem poročilu o smotrnosti, Komisija pred 15. oktobrom leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, sprejme izvedbene akte, v katerih določi zneske, za katere se zmanjša financiranje Unije. Navedeni izvedbeni akti ne posegajo v vsebino izvedbenih aktov, sprejetih naknadno v skladu s členom 53 Uredbe. | |
| Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2). | |
| 2.
     
  Komisija oceni zneske, ki jih je treba zmanjšati na podlagi razlike med letnimi odhodki, prijavljenimi za intervencijo, in zneskom ustreznega sporočenega izložka v skladu z nacionalnim strateškim načrtom SKP in ob upoštevanju utemeljitev države članice. | |
| 3.
     
  Pred sprejetjem izvedbenega akta iz odstavka 1 Komisija državi članici da priložnost, da predloži pripombe in utemelji razlike. | |
| 4.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pravili o merilih za utemeljitve zadevne države članice ter metodologiji in merilih za uporabo zmanjšanj. | |
| 5.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi pravila o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi s sprejetjem izvedbenega akta iz odstavka 1 in njegovim izvajanjem, vključno z izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami ter roki, ki jih je treba upoštevati. | |
| Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3). | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 52

Člen 52

črtano

črtano

Letna potrditev smotrnosti

Letna potrditev smotrnosti

1.
     
  Kadar odhodki iz člena 5(2) in člena 6, ki ustrezajo intervencijam iz naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], nimajo ustreznega izložka, kot je bil naveden v letnem poročilu o smotrnosti, Komisija pred 15. oktobrom leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu, sprejme izvedbene akte, v katerih določi zneske, za katere se zmanjša financiranje Unije. Navedeni izvedbeni akti ne posegajo v vsebino izvedbenih aktov, sprejetih naknadno v skladu s členom 53 Uredbe.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2).

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2).

2.
     
  Komisija oceni zneske, ki jih je treba zmanjšati na podlagi razlike med letnimi odhodki, prijavljenimi za intervencijo, in zneskom ustreznega sporočenega izložka v skladu z nacionalnim strateškim načrtom SKP in ob upoštevanju utemeljitev države članice.

3.
     
  Pred sprejetjem izvedbenega akta iz odstavka 1 Komisija državi članici da priložnost, da predloži pripombe in utemelji razlike.

4.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pravili o merilih za utemeljitve zadevne države članice ter metodologiji in merilih za uporabo zmanjšanj.

5.
     
  Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi pravila o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi s sprejetjem izvedbenega akta iz odstavka 1 in njegovim izvajanjem, vključno z izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami ter roki, ki jih je treba upoštevati.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

Sprememba 281

Sprememba 281

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53

Člen 53

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kadar Komisija ugotovi, da odhodki iz člena 5(2) in člena 6 niso bili izvršeni v skladu s pravom Unije, sprejme izvedbene akte, s katerimi določi zneske, ki se izključijo iz financiranja Unije. | 1.   Kadar Komisija ugotovi, da odhodki iz člena 5(2) in člena 6 niso bili izvršeni v skladu s pravom Unije, sprejme izvedbene akte, s katerimi določi zneske, ki se izključijo iz financiranja Unije. |
| Vendar, kar zadeva vrste intervencij iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], se izključitve iz financiranja Unije, kot je navedeno v prvem pododstavku, uporabljajo le v primeru resnih pomanjkljivosti v delovanju sistemov upravljanja držav članic. | |
| Prvi pododstavek se ne uporablja za posamezne upravičence v primerih neizpolnjevanja pogojev za upravičenost, določenih v nacionalnih strateških načrtih SKP in nacionalnih predpisih. | |
| Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2). | Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2). |
| 2.   Komisija oceni zneske, ki se izključijo iz financiranja, na podlagi teže
  ugotovljenih pomanjkljivosti
  . | 2.   Komisija oceni zneske, ki se izključijo iz financiranja, na podlagi teže
  ugotovljene neskladnosti. Ustrezno upošteva naravo kršitve ter finančno škodo, povzročeno Uniji. Izključitev utemelji z ugotovljenimi nepravilno porabljenimi zneski. Če izračun točnega zneska ni razumno mogoč, se sorazmerno uporabijo pavšalni popravki. |
| 3.   Pred sprejetjem izvedbenega akta iz odstavka 1 se ugotovitve Komisije in odgovori zadevne države članice uradno pisno sporočijo obema stranema, pri čemer ti nato na podlagi teh sporočil skušata skleniti dogovor o ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Nato imajo države članice možnost, da dokažejo, da je dejanski obseg neizpolnjevanja manjši od ocene Komisije. | 3.   Pred sprejetjem izvedbenega akta iz odstavka 1 se ugotovitve Komisije in odgovori zadevne države članice uradno pisno sporočijo obema stranema, pri čemer ti nato na podlagi teh sporočil skušata skleniti dogovor o ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Nato imajo države članice možnost, da dokažejo, da je dejanski obseg neizpolnjevanja manjši od ocene Komisije. |
| Če dogovor ni sklenjen, lahko država članica zahteva uvedbo postopka za uskladitev medsebojnih stališč v štirih mesecih. Poročilo o izidu postopka se predloži Komisiji. Komisija upošteva priporočila iz poročila, preden odloči o zavrnitvi financiranja, če pa se odloči, da ne bo upoštevala priporočil iz poročila, svojo odločitev utemelji. | Če dogovor ni sklenjen, lahko država članica zahteva uvedbo postopka za uskladitev medsebojnih stališč v štirih mesecih. Poročilo o izidu postopka se predloži Komisiji. Komisija upošteva priporočila iz poročila, preden odloči o zavrnitvi financiranja, če pa se odloči, da ne bo upoštevala priporočil iz poročila, svojo odločitev utemelji. |
| 4.   Financiranje se ne zavrne za: | 4.   Financiranje se ne zavrne za: |
| (a) | odhodke iz člena 5(2), izvršene več kot 24 mesecev pred pisnim uradnim obvestilom Komisije državi članici o ugotovitvah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Kadar Komisija ugotovi, da odhodki iz člena 5(2) in člena 6 niso bili izvršeni v skladu s pravom Unije, sprejme izvedbene akte, s katerimi določi zneske, ki se izključijo iz financiranja Unije.

1.   Kadar Komisija ugotovi, da odhodki iz člena 5(2) in člena 6 niso bili izvršeni v skladu s pravom Unije, sprejme izvedbene akte, s katerimi določi zneske, ki se izključijo iz financiranja Unije.

Vendar, kar zadeva vrste intervencij iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], se izključitve iz financiranja Unije, kot je navedeno v prvem pododstavku, uporabljajo le v primeru resnih pomanjkljivosti v delovanju sistemov upravljanja držav članic.

Vendar, kar zadeva vrste intervencij iz Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], se izključitve iz financiranja Unije, kot je navedeno v prvem pododstavku, uporabljajo le v primeru resnih pomanjkljivosti v delovanju sistemov upravljanja držav članic.

Prvi pododstavek se ne uporablja za posamezne upravičence v primerih neizpolnjevanja pogojev za upravičenost, določenih v nacionalnih strateških načrtih SKP in nacionalnih predpisih.

Prvi pododstavek se ne uporablja za posamezne upravičence v primerih neizpolnjevanja pogojev za upravičenost, določenih v nacionalnih strateških načrtih SKP in nacionalnih predpisih.

Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2).

Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 101(2).

2.   Komisija oceni zneske, ki se izključijo iz financiranja, na podlagi teže
  ugotovljenih pomanjkljivosti
  .

2.   Komisija oceni zneske, ki se izključijo iz financiranja, na podlagi teže
  ugotovljene neskladnosti. Ustrezno upošteva naravo kršitve ter finančno škodo, povzročeno Uniji. Izključitev utemelji z ugotovljenimi nepravilno porabljenimi zneski. Če izračun točnega zneska ni razumno mogoč, se sorazmerno uporabijo pavšalni popravki.

3.   Pred sprejetjem izvedbenega akta iz odstavka 1 se ugotovitve Komisije in odgovori zadevne države članice uradno pisno sporočijo obema stranema, pri čemer ti nato na podlagi teh sporočil skušata skleniti dogovor o ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Nato imajo države članice možnost, da dokažejo, da je dejanski obseg neizpolnjevanja manjši od ocene Komisije.

3.   Pred sprejetjem izvedbenega akta iz odstavka 1 se ugotovitve Komisije in odgovori zadevne države članice uradno pisno sporočijo obema stranema, pri čemer ti nato na podlagi teh sporočil skušata skleniti dogovor o ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Nato imajo države članice možnost, da dokažejo, da je dejanski obseg neizpolnjevanja manjši od ocene Komisije.

Če dogovor ni sklenjen, lahko država članica zahteva uvedbo postopka za uskladitev medsebojnih stališč v štirih mesecih. Poročilo o izidu postopka se predloži Komisiji. Komisija upošteva priporočila iz poročila, preden odloči o zavrnitvi financiranja, če pa se odloči, da ne bo upoštevala priporočil iz poročila, svojo odločitev utemelji.

Če dogovor ni sklenjen, lahko država članica zahteva uvedbo postopka za uskladitev medsebojnih stališč v štirih mesecih. Poročilo o izidu postopka se predloži Komisiji. Komisija upošteva priporočila iz poročila, preden odloči o zavrnitvi financiranja, če pa se odloči, da ne bo upoštevala priporočil iz poročila, svojo odločitev utemelji.

4.   Financiranje se ne zavrne za:

4.   Financiranje se ne zavrne za:

(a)

odhodke iz člena 5(2), izvršene več kot 24 mesecev pred pisnim uradnim obvestilom Komisije državi članici o ugotovitvah;

| (a) | odhodke iz člena 5(2), izvršene več kot 24 mesecev pred pisnim uradnim obvestilom Komisije državi članici o ugotovitvah; |
| --- | --- |

(a)

odhodke iz člena 5(2), izvršene več kot 24 mesecev pred pisnim uradnim obvestilom Komisije državi članici o ugotovitvah;

| (b) | odhodke za večletne intervencije iz področja uporabe člena 5(2) ali področja uporabe intervencij za razvoj podeželja iz člena 6, za katere je upravičencu zadnja obveznost naložena več kot 24 mesecev pred pisnim uradnim obvestilom Komisije državi članici o ugotovitvah; |
| --- | --- |

(b)

odhodke za večletne intervencije iz področja uporabe člena 5(2) ali področja uporabe intervencij za razvoj podeželja iz člena 6, za katere je upravičencu zadnja obveznost naložena več kot 24 mesecev pred pisnim uradnim obvestilom Komisije državi članici o ugotovitvah;

| (b) | odhodke za večletne intervencije iz področja uporabe člena 5(2) ali področja uporabe intervencij za razvoj podeželja iz člena 6, za katere je upravičencu zadnja obveznost naložena več kot 24 mesecev pred pisnim uradnim obvestilom Komisije državi članici o ugotovitvah; |
| --- | --- |

(b)

odhodke za večletne intervencije iz področja uporabe člena 5(2) ali področja uporabe intervencij za razvoj podeželja iz člena 6, za katere je upravičencu zadnja obveznost naložena več kot 24 mesecev pred pisnim uradnim obvestilom Komisije državi članici o ugotovitvah;

| (c) | odhodke za intervencije za razvoj podeželja iz člena 6, razen tistih iz točke (b) tega odstavka, za katere je bilo plačilo ali, glede na okoliščine, končno plačilo s strani plačilne agencije izvršeno več kot 24 mesecev pred pisnim uradnim obvestilom Komisije državi članici o ugotovitvah. |
| --- | --- |

(c)

odhodke za intervencije za razvoj podeželja iz člena 6, razen tistih iz točke (b) tega odstavka, za katere je bilo plačilo ali, glede na okoliščine, končno plačilo s strani plačilne agencije izvršeno več kot 24 mesecev pred pisnim uradnim obvestilom Komisije državi članici o ugotovitvah.

| (c) | odhodke za intervencije za razvoj podeželja iz člena 6, razen tistih iz točke (b) tega odstavka, za katere je bilo plačilo ali, glede na okoliščine, končno plačilo s strani plačilne agencije izvršeno več kot 24 mesecev pred pisnim uradnim obvestilom Komisije državi članici o ugotovitvah. |
| --- | --- |

(c)

odhodke za intervencije za razvoj podeželja iz člena 6, razen tistih iz točke (b) tega odstavka, za katere je bilo plačilo ali, glede na okoliščine, končno plačilo s strani plačilne agencije izvršeno več kot 24 mesecev pred pisnim uradnim obvestilom Komisije državi članici o ugotovitvah.

5.   Odstavek 4 se ne uporablja v primeru:

5.   Odstavek 4 se ne uporablja v primeru:

| (a) | pomoči, ki jih odobri država članica in za katere je Komisija uvedla postopek iz člena 108(2) Pogodbe, ali kršitev, v zvezi s katerimi je Komisija državi članici poslala obrazloženo mnenje v skladu s členom 258 Pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

pomoči, ki jih odobri država članica in za katere je Komisija uvedla postopek iz člena 108(2) Pogodbe, ali kršitev, v zvezi s katerimi je Komisija državi članici poslala obrazloženo mnenje v skladu s členom 258 Pogodbe;

| (a) | pomoči, ki jih odobri država članica in za katere je Komisija uvedla postopek iz člena 108(2) Pogodbe, ali kršitev, v zvezi s katerimi je Komisija državi članici poslala obrazloženo mnenje v skladu s členom 258 Pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

pomoči, ki jih odobri država članica in za katere je Komisija uvedla postopek iz člena 108(2) Pogodbe, ali kršitev, v zvezi s katerimi je Komisija državi članici poslala obrazloženo mnenje v skladu s členom 258 Pogodbe;

| (b) | kršitev obveznosti držav članic iz poglavja III naslova IV te uredbe, če Komisija državo članico pisno uradno obvesti o ugotovitvah v 12 mesecih po prejemu poročila države članice o rezultatih pregledov zadevnih odhodkov. |
| --- | --- |

(b)

kršitev obveznosti držav članic iz poglavja III naslova IV te uredbe, če Komisija državo članico pisno uradno obvesti o ugotovitvah v 12 mesecih po prejemu poročila države članice o rezultatih pregledov zadevnih odhodkov.

| (b) | kršitev obveznosti držav članic iz poglavja III naslova IV te uredbe, če Komisija državo članico pisno uradno obvesti o ugotovitvah v 12 mesecih po prejemu poročila države članice o rezultatih pregledov zadevnih odhodkov. |
| --- | --- |

(b)

kršitev obveznosti držav članic iz poglavja III naslova IV te uredbe, če Komisija državo članico pisno uradno obvesti o ugotovitvah v 12 mesecih po prejemu poročila države članice o rezultatih pregledov zadevnih odhodkov.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pravili o merilih in metodologiji za izvedbo finančnih popravkov.

6.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pravili o merilih in metodologiji za izvedbo finančnih popravkov
  , vključno s pavšalnimi popravki iz odstavka 2 tega člena
  .

7.   Komisija sprejme
  izvedbene
  akte, s katerimi določi pravila o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi s sprejetjem izvedbenega akta iz odstavka 1 in njegovim izvajanjem, vključno z izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami, roki, ki jih je treba spoštovati, ter spravnim postopkom iz odstavka 3, vključno z ustanovitvijo, opredelitvijo nalog, sestavo in delovnimi dogovori spravnega organa.

7.   Komisija sprejme
  delegirane
  akte
  v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe
  , s katerimi določi pravila o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v zvezi s sprejetjem izvedbenega akta iz odstavka 1 in njegovim izvajanjem, vključno z izmenjavo informacij med Komisijo in državami članicami, roki, ki jih je treba spoštovati, ter spravnim postopkom iz odstavka 3, vključno z ustanovitvijo, opredelitvijo nalog, sestavo in delovnimi dogovori spravnega organa.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 53 a (novo)

Člen 53 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 53a |
| | Izterjave v primeru neizpolnjevanja |
| | 1.
     
  Države članice od upravičenca zahtevajo vračilo vseh neupravičenih plačil po nastanku nepravilnosti in v drugih primerih, ko upravičenci ne izpolnjujejo pogojev za intervencije iz strateškega načrta SKP, in po potrebi sprožijo pravni postopek. |
| | 2.
     
  Če se izterjava ne izvede v štirih letih po datumu zahtevka za izterjavo oziroma v osmih letih, kadar spor v zvezi z izterjavo rešujejo nacionalna sodišča, 50 % finančnih posledic neizterjave krije zadevna država članica, 50 % pa Unija, ne glede na zahtevo, da zadevna država članica nadaljuje postopek izterjave v skladu s členom 57. |
| | 3.
     
  Države članice se lahko v ustrezno utemeljenih primerih odločijo, da bodo izterjavo opustile. Ta odločitev se lahko sprejme le v naslednjih primerih: |
| | (a) | kadar je skupna vsota že nastalih in predvidenih stroškov izterjave višja od zneska izterjave, ta pogoj velja za izpolnjenega, če:










  (i) | znesek, ki ga je treba izterjati od upravičenca v okviru posameznega plačila za intervencijo, brez obresti ne presega 100 EUR; ali |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 53a

Člen 53a

Izterjave v primeru neizpolnjevanja

Izterjave v primeru neizpolnjevanja

1.
     
  Države članice od upravičenca zahtevajo vračilo vseh neupravičenih plačil po nastanku nepravilnosti in v drugih primerih, ko upravičenci ne izpolnjujejo pogojev za intervencije iz strateškega načrta SKP, in po potrebi sprožijo pravni postopek.

2.
     
  Če se izterjava ne izvede v štirih letih po datumu zahtevka za izterjavo oziroma v osmih letih, kadar spor v zvezi z izterjavo rešujejo nacionalna sodišča, 50 % finančnih posledic neizterjave krije zadevna država članica, 50 % pa Unija, ne glede na zahtevo, da zadevna država članica nadaljuje postopek izterjave v skladu s členom 57.

3.
     
  Države članice se lahko v ustrezno utemeljenih primerih odločijo, da bodo izterjavo opustile. Ta odločitev se lahko sprejme le v naslednjih primerih:

(a)

(a)

kadar je skupna vsota že nastalih in predvidenih stroškov izterjave višja od zneska izterjave, ta pogoj velja za izpolnjenega, če:

kadar je skupna vsota že nastalih in predvidenih stroškov izterjave višja od zneska izterjave, ta pogoj velja za izpolnjenega, če:

(i)

(i)

znesek, ki ga je treba izterjati od upravičenca v okviru posameznega plačila za intervencijo, brez obresti ne presega 100 EUR; ali

znesek, ki ga je treba izterjati od upravičenca v okviru posameznega plačila za intervencijo, brez obresti ne presega 100 EUR; ali

| (ii) | znesek, ki ga je treba izterjati od upravičenca v okviru posameznega plačila za intervencijo, brez obresti znaša med 100 EUR in 250 EUR in zadevna država članica na podlagi nacionalne zakonodaje za neizterjavo javnih dolgov uporablja prag, ki je enak ali višji od zneska, ki ga je treba izterjati; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

znesek, ki ga je treba izterjati od upravičenca v okviru posameznega plačila za intervencijo, brez obresti znaša med 100 EUR in 250 EUR in zadevna država članica na podlagi nacionalne zakonodaje za neizterjavo javnih dolgov uporablja prag, ki je enak ali višji od zneska, ki ga je treba izterjati;

znesek, ki ga je treba izterjati od upravičenca v okviru posameznega plačila za intervencijo, brez obresti znaša med 100 EUR in 250 EUR in zadevna država članica na podlagi nacionalne zakonodaje za neizterjavo javnih dolgov uporablja prag, ki je enak ali višji od zneska, ki ga je treba izterjati;

| (b) | kadar izterjave ni mogoče izvršiti zaradi plačilne nesposobnosti dolžnika ali oseb, ki so pravno odgovorne za nepravilnost, pri čemer je plačilna nesposobnost ugotovljena in priznana v skladu z nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(b)

(b)

kadar izterjave ni mogoče izvršiti zaradi plačilne nesposobnosti dolžnika ali oseb, ki so pravno odgovorne za nepravilnost, pri čemer je plačilna nesposobnost ugotovljena in priznana v skladu z nacionalnim pravom.

kadar izterjave ni mogoče izvršiti zaradi plačilne nesposobnosti dolžnika ali oseb, ki so pravno odgovorne za nepravilnost, pri čemer je plačilna nesposobnost ugotovljena in priznana v skladu z nacionalnim pravom.

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 1

Člen 54 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zneski, izterjani od držav članic zaradi nepravilnosti in drugih primerov neizpolnjevanja pogojev intervencij iz strateškega načrta SKP s strani upravičencev, in pripadajoče obresti se nakažejo plačilnim agencijam, ki jih vknjižijo kot prihodke, namenjene EKJS, in sicer v mesecu, ko je bil denar dejansko prejet. | Zneski, izterjani od držav članic zaradi nepravilnosti in drugih primerov neizpolnjevanja pogojev intervencij iz strateškega načrta SKP s strani upravičencev, in pripadajoče obresti
  , ki se izračunajo od dne, ki sledi datumu, ko plačilo zapade,
  se nakažejo plačilnim agencijam, ki jih vknjižijo kot prihodke, namenjene EKJS, in sicer v mesecu, ko je bil denar dejansko prejet. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Zneski, izterjani od držav članic zaradi nepravilnosti in drugih primerov neizpolnjevanja pogojev intervencij iz strateškega načrta SKP s strani upravičencev, in pripadajoče obresti se nakažejo plačilnim agencijam, ki jih vknjižijo kot prihodke, namenjene EKJS, in sicer v mesecu, ko je bil denar dejansko prejet.

Zneski, izterjani od držav članic zaradi nepravilnosti in drugih primerov neizpolnjevanja pogojev intervencij iz strateškega načrta SKP s strani upravičencev, in pripadajoče obresti
  , ki se izračunajo od dne, ki sledi datumu, ko plačilo zapade,
  se nakažejo plačilnim agencijam, ki jih vknjižijo kot prihodke, namenjene EKJS, in sicer v mesecu, ko je bil denar dejansko prejet.

, ki se izračunajo od dne, ki sledi datumu, ko plačilo zapade,

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 54 – odstavek 1 a (novo)

Člen 54 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice lahko brez poseganja v prvi odstavek plačilni agenciji kot organu, pristojnemu za izterjavo dolga, naročijo, naj vse neporavnane dolgove upravičenca odšteje od prihodnjih plačil temu upravičencu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice lahko brez poseganja v prvi odstavek plačilni agenciji kot organu, pristojnemu za izterjavo dolga, naročijo, naj vse neporavnane dolgove upravičenca odšteje od prihodnjih plačil temu upravičencu.

Države članice lahko brez poseganja v prvi odstavek plačilni agenciji kot organu, pristojnemu za izterjavo dolga, naročijo, naj vse neporavnane dolgove upravičenca odšteje od prihodnjih plačil temu upravičencu.

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 55 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V primeru, da se ugotovijo nepravilnosti in drugi primeri neizpolnjevanja pogojev intervencij za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP s strani upravičencev, države članice opravijo finančne popravke, tako da v 
  celoti ali delno
  prekličejo zadevno financiranje Unije. Države članice upoštevajo naravo in težo ugotovljenega neizpolnjevanja ter višino finančne izgube za EKSRP. | V primeru, da se ugotovijo nepravilnosti in drugi primeri neizpolnjevanja pogojev intervencij za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP s strani upravičencev, države članice opravijo finančne popravke, tako da
  delno ali
  v 
  izjemnih primerih v celoti
  prekličejo zadevno financiranje Unije. Države članice upoštevajo naravo in težo ugotovljenega neizpolnjevanja ter višino finančne izgube za EKSRP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V primeru, da se ugotovijo nepravilnosti in drugi primeri neizpolnjevanja pogojev intervencij za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP s strani upravičencev, države članice opravijo finančne popravke, tako da v 
  celoti ali delno
  prekličejo zadevno financiranje Unije. Države članice upoštevajo naravo in težo ugotovljenega neizpolnjevanja ter višino finančne izgube za EKSRP.

celoti ali delno

V primeru, da se ugotovijo nepravilnosti in drugi primeri neizpolnjevanja pogojev intervencij za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP s strani upravičencev, države članice opravijo finančne popravke, tako da
  delno ali
  v 
  izjemnih primerih v celoti
  prekličejo zadevno financiranje Unije. Države članice upoštevajo naravo in težo ugotovljenega neizpolnjevanja ter višino finančne izgube za EKSRP.

delno ali

izjemnih primerih v celoti

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 55 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Zneski financiranja Unije iz EKSRP, ki se prekličejo, in izterjani zneski s pripadajočimi obrestmi
  se prerazporedijo za druge intervencije za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP. Vendar lahko država članica preklicana ali izterjana sredstva Unije ponovno uporabi le za operacijo razvoja podeželja, predvideno v nacionalnem strateškem načrtu SKP, pod pogojem, da se ta sredstva ne prerazporedijo za operacije za razvoj podeželja, ki so bile predmet finančnega popravka. | Zneski financiranja Unije iz EKSRP, ki se prekličejo, in izterjani zneski s pripadajočimi obrestmi
  , ki se izračunajo od dne, ki sledi datumu
  ,
  ko plačilo zapade
  , se prerazporedijo za
  druge intervencije
  za razvoj podeželja
  iz istega strateškega načrta SKP
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Zneski financiranja Unije iz EKSRP, ki se prekličejo, in izterjani zneski s pripadajočimi obrestmi
  se prerazporedijo za druge intervencije za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP. Vendar lahko država članica preklicana ali izterjana sredstva Unije ponovno uporabi le za operacijo razvoja podeželja, predvideno v nacionalnem strateškem načrtu SKP, pod pogojem, da se ta sredstva ne prerazporedijo za operacije za razvoj podeželja, ki so bile predmet finančnega popravka.

se prerazporedijo za druge intervencije za razvoj podeželja iz strateškega načrta SKP. Vendar lahko država članica preklicana ali izterjana sredstva Unije ponovno uporabi le za operacijo razvoja podeželja, predvideno v nacionalnem strateškem načrtu SKP, pod pogojem, da se ta sredstva ne prerazporedijo za operacije za razvoj podeželja, ki so bile predmet finančnega popravka.

Zneski financiranja Unije iz EKSRP, ki se prekličejo, in izterjani zneski s pripadajočimi obrestmi
  , ki se izračunajo od dne, ki sledi datumu
  ,
  ko plačilo zapade
  , se prerazporedijo za
  druge intervencije
  za razvoj podeželja
  iz istega strateškega načrta SKP
  .

, ki se izračunajo od dne, ki sledi datumu

ko plačilo zapade

druge intervencije

iz istega strateškega načrta SKP

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

Člen 55 – odstavek 1 – pododstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice od vseh prihodnjih plačil upravičencem, ki jih mora izvesti plačilna agencija, odštejejo vsak znesek, za katerega ugotovijo, da je neupravičen zaradi neodpravljenih nepravilnosti upravičenca, kot določa ta člen. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice od vseh prihodnjih plačil upravičencem, ki jih mora izvesti plačilna agencija, odštejejo vsak znesek, za katerega ugotovijo, da je neupravičen zaradi neodpravljenih nepravilnosti upravičenca, kot določa ta člen.

Države članice od vseh prihodnjih plačil upravičencem, ki jih mora izvesti plačilna agencija, odštejejo vsak znesek, za katerega ugotovijo, da je neupravičen zaradi neodpravljenih nepravilnosti upravičenca, kot določa ta člen.

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 55 – odstavek 1 – pododstavek 2 b (novo)

Člen 55 – odstavek 1 – pododstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Vendar lahko države članice preklicana ali izterjana sredstva Unije v celoti ponovno uporabijo za operacijo razvoja podeželja, predvideno v nacionalnem strateškem načrtu SKP, pod pogojem, da se ta sredstva ne prerazporedijo za operacije za razvoj podeželja, ki so bile predmet finančnega popravka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Vendar lahko države članice preklicana ali izterjana sredstva Unije v celoti ponovno uporabijo za operacijo razvoja podeželja, predvideno v nacionalnem strateškem načrtu SKP, pod pogojem, da se ta sredstva ne prerazporedijo za operacije za razvoj podeželja, ki so bile predmet finančnega popravka.

Vendar lahko države članice preklicana ali izterjana sredstva Unije v celoti ponovno uporabijo za operacijo razvoja podeželja, predvideno v nacionalnem strateškem načrtu SKP, pod pogojem, da se ta sredstva ne prerazporedijo za operacije za razvoj podeželja, ki so bile predmet finančnega popravka.

Sprememba 226

Sprememba 226

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 57

Člen 57

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V okviru SKP države članice sprejmejo vse zakonske in druge predpise, pa tudi vse druge potrebne ukrepe za zagotavljanje učinkovite zaščite finančnih interesov Unije. Navedeni predpisi in ukrepi se nanašajo zlasti na: | 1.   V okviru SKP države članice
  spoštujejo veljavne sisteme upravljanja,
  sprejmejo vse zakonske in druge predpise, pa tudi vse druge potrebne ukrepe za zagotavljanje učinkovite zaščite finančnih interesov Unije
  , vključno z uporabo meril za upravičenost odhodkov iz člena 35
  . Navedeni predpisi in ukrepi se nanašajo zlasti na: |
| (a) | preverjanje zakonitosti in pravilnosti dejavnosti, ki jih financirata sklada; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   V okviru SKP države članice sprejmejo vse zakonske in druge predpise, pa tudi vse druge potrebne ukrepe za zagotavljanje učinkovite zaščite finančnih interesov Unije. Navedeni predpisi in ukrepi se nanašajo zlasti na:

1.   V okviru SKP države članice
  spoštujejo veljavne sisteme upravljanja,
  sprejmejo vse zakonske in druge predpise, pa tudi vse druge potrebne ukrepe za zagotavljanje učinkovite zaščite finančnih interesov Unije
  , vključno z uporabo meril za upravičenost odhodkov iz člena 35
  . Navedeni predpisi in ukrepi se nanašajo zlasti na:

(a)

preverjanje zakonitosti in pravilnosti dejavnosti, ki jih financirata sklada;

| (a) | preverjanje zakonitosti in pravilnosti dejavnosti, ki jih financirata sklada
  , tudi na ravni upravičencev
  ; |
| --- | --- |

(a)

preverjanje zakonitosti in pravilnosti dejavnosti, ki jih financirata sklada
  , tudi na ravni upravičencev
  ;

, tudi na ravni upravičencev

| (b) | zagotavljanje učinkovitega preprečevanja goljufij, predvsem na področjih z večjim tveganjem, ki bo namenjeno odvračanju, izvajalo pa se bo ob upoštevanju stroškov in koristi ter sorazmernosti ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje učinkovitega preprečevanja goljufij, predvsem na področjih z večjim tveganjem, ki bo namenjeno odvračanju, izvajalo pa se bo ob upoštevanju stroškov in koristi ter sorazmernosti ukrepov;

| (b) | zagotavljanje učinkovitega preprečevanja goljufij, predvsem na področjih z večjim tveganjem, ki bo namenjeno odvračanju, izvajalo pa se bo ob upoštevanju stroškov in koristi ter sorazmernosti ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje učinkovitega preprečevanja goljufij, predvsem na področjih z večjim tveganjem, ki bo namenjeno odvračanju, izvajalo pa se bo ob upoštevanju stroškov in koristi ter sorazmernosti ukrepov;

| (c) | preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije; |
| --- | --- |

(c)

preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije;

| (c) | preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije; |
| --- | --- |

(c)

preprečujejo, odkrivajo in odpravljajo nepravilnosti in goljufije;

| (d) | uvedbo učinkovitih, odvračilnih in sorazmernih kazni v skladu s pravom Unije oziroma, kadar to ni mogoče, v skladu z nacionalnim pravom ter po potrebi uvedbo sodnih postopkov v ta namen; |
| --- | --- |

(d)

uvedbo učinkovitih, odvračilnih in sorazmernih kazni v skladu s pravom Unije oziroma, kadar to ni mogoče, v skladu z nacionalnim pravom ter po potrebi uvedbo sodnih postopkov v ta namen;

| (d) | uvedbo učinkovitih, odvračilnih in sorazmernih kazni v skladu s pravom Unije oziroma, kadar to ni mogoče, v skladu z nacionalnim pravom ter po potrebi uvedbo sodnih postopkov v ta namen; |
| --- | --- |

(d)

uvedbo učinkovitih, odvračilnih in sorazmernih kazni v skladu s pravom Unije oziroma, kadar to ni mogoče, v skladu z nacionalnim pravom ter po potrebi uvedbo sodnih postopkov v ta namen;

| (e) | izterjavo neupravičeno plačanih zneskov skupaj z obrestmi in po potrebi na uvedbo sodnih postopkov v ta namen. |
| --- | --- |

(e)

izterjavo neupravičeno plačanih zneskov skupaj z obrestmi in po potrebi na uvedbo sodnih postopkov v ta namen.

| (e) | izterjavo neupravičeno plačanih zneskov skupaj z obrestmi in po potrebi na uvedbo sodnih postopkov v ta namen. |
| --- | --- |

(e)

izterjavo neupravičeno plačanih zneskov skupaj z obrestmi in po potrebi na uvedbo sodnih postopkov v ta namen.

2.   Države članice vzpostavijo učinkovite upravne in kontrolne sisteme, da se zagotovi skladnost z zakonodajo Unije, ki ureja intervencije Unije.

2.   Države članice vzpostavijo učinkovite upravne in kontrolne sisteme, da se zagotovi skladnost z zakonodajo Unije, ki ureja intervencije Unije.

3.   Države članice sprejmejo ustrezne previdnostne ukrepe, ki zagotavljajo, da so uporabljene kazni, kot je navedeno v točki (d) odstavka 1, sorazmerne in da se stopnjujejo glede na resnost, obseg, trajanje in ponavljanje ugotovljenega neizpolnjevanja.

3.   Države članice sprejmejo ustrezne previdnostne ukrepe, ki zagotavljajo, da so uporabljene kazni, kot je navedeno v točki (d) odstavka 1, sorazmerne in da se stopnjujejo glede na resnost, obseg, trajanje in ponavljanje ugotovljenega neizpolnjevanja.

Ureditve, določene s strani držav članic, zagotavljajo zlasti, da se kazen ne naloži:

Ureditve, določene s strani držav članic, zagotavljajo zlasti, da se kazen ne naloži:

| (a) | če do neizpolnjevanja pride zaradi višje sile; |
| --- | --- |

(a)

če do neizpolnjevanja pride zaradi višje sile;

| (a) | če do neizpolnjevanja pride zaradi višje sile; |
| --- | --- |

(a)

če do neizpolnjevanja pride zaradi višje sile;

| (b) | če do neizpolnjevanja pride zaradi napake pristojnega organa ali drugega organa in če ni razumno pričakovati, da bi oseba, ki jo upravna kazen zadeva, napako lahko odkrila; |
| --- | --- |

(b)

če do neizpolnjevanja pride zaradi napake pristojnega organa ali drugega organa in če ni razumno pričakovati, da bi oseba, ki jo upravna kazen zadeva, napako lahko odkrila;

| (b) | če do neizpolnjevanja pride zaradi napake pristojnega organa ali drugega organa in če ni razumno pričakovati, da bi oseba, ki jo upravna kazen zadeva, napako lahko odkrila; |
| --- | --- |

(b)

če do neizpolnjevanja pride zaradi napake pristojnega organa ali drugega organa in če ni razumno pričakovati, da bi oseba, ki jo upravna kazen zadeva, napako lahko odkrila;

| (c) | če lahko zadevna oseba pristojnemu organu zadovoljivo dokaže, da ni kriva za neizpolnjevanje obveznosti iz odstavka 1, ali če se pristojni organ drugače prepriča, da zadevna oseba ni kriva. |
| --- | --- |

(c)

če lahko zadevna oseba pristojnemu organu zadovoljivo dokaže, da ni kriva za neizpolnjevanje obveznosti iz odstavka 1, ali če se pristojni organ drugače prepriča, da zadevna oseba ni kriva.

| (c) | če lahko zadevna oseba pristojnemu organu zadovoljivo dokaže, da ni kriva za neizpolnjevanje obveznosti iz odstavka 1, ali če se pristojni organ drugače prepriča, da zadevna oseba ni kriva. |
| --- | --- |

(c)

če lahko zadevna oseba pristojnemu organu zadovoljivo dokaže, da ni kriva za neizpolnjevanje obveznosti iz odstavka 1, ali če se pristojni organ drugače prepriča, da zadevna oseba ni kriva.

Kadar je neizpolnjevanje pogojev za dodelitev pomoči posledica višje sile, upravičenec ohrani pravico do pomoči.

Kadar je neizpolnjevanje pogojev za dodelitev pomoči posledica višje sile, upravičenec ohrani pravico do pomoči.

4.   Države članice vzpostavijo ureditev za zagotavljanje učinkovitega preučevanja pritožb v zvezi s skladoma in na zahtevo Komisije preučijo pritožbe, ki so bile posredovane Komisiji in sodijo na področje uporabe njihovega strateškega načrta SKP. Države članice Komisijo obvestijo o rezultatih takšnih preučitev.

4.   Države članice vzpostavijo ureditev za zagotavljanje učinkovitega preučevanja pritožb v zvezi s skladoma in na zahtevo Komisije preučijo pritožbe, ki so bile posredovane Komisiji in sodijo na področje uporabe njihovega strateškega načrta SKP. Države članice Komisijo obvestijo o rezultatih takšnih preučitev.

Kadar se v državi članici odkrijejo pomanjkljivosti v zvezi s pregledom in obravnavo pritožb, Komisija vzpostavi pritožbeni mehanizem, pri katerem lahko upravičenci, ki se soočajo z nepošteno obravnavo ali obravnavo, zaradi katere so v slabšem položaju glede obveznosti ali izplačila javnih sredstev v okviru neposrednega ali deljenega upravljanja, kar velja tudi za odločitve o javnih razpisih, vložijo pritožbe neposredno pri Komisiji. Komisija zagotovi, da je po vložitvi pritožbe zagotovljena ustrezna zaščita za fizične ali pravne osebe.

Kadar se v državi članici odkrijejo pomanjkljivosti v zvezi s pregledom in obravnavo pritožb, Komisija vzpostavi pritožbeni mehanizem, pri katerem lahko upravičenci, ki se soočajo z nepošteno obravnavo ali obravnavo, zaradi katere so v slabšem položaju glede obveznosti ali izplačila javnih sredstev v okviru neposrednega ali deljenega upravljanja, kar velja tudi za odločitve o javnih razpisih, vložijo pritožbe neposredno pri Komisiji. Komisija zagotovi, da je po vložitvi pritožbe zagotovljena ustrezna zaščita za fizične ali pravne osebe.

5.   Države članice Komisijo obvestijo o določbah in ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkoma 1 in 2.

5.   Države članice Komisijo obvestijo o določbah in ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkoma 1 in 2.

6.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi potrebna pravila, s katerimi naj bi dosegli enotno uporabo tega člena, ki se nanašajo na:

6.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi potrebna pravila, s katerimi naj bi dosegli enotno uporabo tega člena, ki se nanašajo na:

| (a) | postopke, roke in izmenjavo informacij v zvezi z obveznostmi iz odstavkov 1 in 2; |
| --- | --- |

(a)

postopke, roke in izmenjavo informacij v zvezi z obveznostmi iz odstavkov 1 in 2;

| (a) | postopke, roke in izmenjavo informacij v zvezi z obveznostmi iz odstavkov 1 in 2; |
| --- | --- |

(a)

postopke, roke in izmenjavo informacij v zvezi z obveznostmi iz odstavkov 1 in 2;

| (b) | uradna obvestila in sporočila, ki jih države članice pošljejo Komisiji v zvezi z obveznostmi iz odstavkov 3 in 4. |
| --- | --- |

(b)

uradna obvestila in sporočila, ki jih države članice pošljejo Komisiji v zvezi z obveznostmi iz odstavkov 3 in 4.

| (b) | uradna obvestila in sporočila, ki jih države članice pošljejo Komisiji v zvezi z obveznostmi iz odstavkov 3 in 4. |
| --- | --- |

(b)

uradna obvestila in sporočila, ki jih države članice pošljejo Komisiji v zvezi z obveznostmi iz odstavkov 3 in 4.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 57 a (novo)

Člen 57 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 57a |
| | Popravljanje napak |
| | 1.
     
  Države članice lahko v svoje strateške načrte SKP vključijo določbe, ki upravičencem priznavajo pravico, da spremenijo ali drugače uskladijo upravno izjavo ali vlogo za pomoč ali podporo, ki so jo predhodno vložili, brez zmanjšanja ali kazni, če: |
| | (a) | je upravičenec storil administrativno napako pri poročanju o svojem položaju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 57a

Člen 57a

Popravljanje napak

Popravljanje napak

1.
     
  Države članice lahko v svoje strateške načrte SKP vključijo določbe, ki upravičencem priznavajo pravico, da spremenijo ali drugače uskladijo upravno izjavo ali vlogo za pomoč ali podporo, ki so jo predhodno vložili, brez zmanjšanja ali kazni, če:

(a)

(a)

je upravičenec storil administrativno napako pri poročanju o svojem položaju;

je upravičenec storil administrativno napako pri poročanju o svojem položaju;

| (b) | je upravičenec narobe razumel merila za upravičenost, zaveze ali druge obveznosti v zvezi s pogoji za dodelitev pomoči ali podpore glede na njegov položaj. |
| --- | --- |

(b)

(b)

je upravičenec narobe razumel merila za upravičenost, zaveze ali druge obveznosti v zvezi s pogoji za dodelitev pomoči ali podpore glede na njegov položaj.

je upravičenec narobe razumel merila za upravičenost, zaveze ali druge obveznosti v zvezi s pogoji za dodelitev pomoči ali podpore glede na njegov položaj.

Ta pravica do spremembe ali prilagoditve se lahko uveljavi, kadar je napaka ali pomota storjena v dobri veri in ne kaže, da bi bila poskus goljufije.

Ta pravica do spremembe ali prilagoditve se lahko uveljavi, kadar je napaka ali pomota storjena v dobri veri in ne kaže, da bi bila poskus goljufije.

Za ugotavljanje dobre vere upravičenca so odgovorni ustrezni nacionalni organi.

Za ugotavljanje dobre vere upravičenca so odgovorni ustrezni nacionalni organi.

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 58 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 58 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo takšno stopnjo pregledov, ki je potrebna za učinkovito upravljanje tveganj. | Države članice zagotovijo takšno stopnjo pregledov, ki je potrebna za učinkovito upravljanje tveganj
  in je lahko manjša od začetne stopnje, kadar sistemi za upravljanje in spremljanje pravilno delujejo ter stopnje napak ostajajo na sprejemljivi ravni. Zadevni organ pripravi vzorec pregledov iz celotne populacije prosilcev, ki po potrebi vključuje naključni del, da se pridobi reprezentativna stopnja napake, in del, določen na podlagi ocene tveganj, ki se osredotoči na področja, pri katerih je tveganje za finančni interes Unije največje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotovijo takšno stopnjo pregledov, ki je potrebna za učinkovito upravljanje tveganj.

Države članice zagotovijo takšno stopnjo pregledov, ki je potrebna za učinkovito upravljanje tveganj
  in je lahko manjša od začetne stopnje, kadar sistemi za upravljanje in spremljanje pravilno delujejo ter stopnje napak ostajajo na sprejemljivi ravni. Zadevni organ pripravi vzorec pregledov iz celotne populacije prosilcev, ki po potrebi vključuje naključni del, da se pridobi reprezentativna stopnja napake, in del, določen na podlagi ocene tveganj, ki se osredotoči na področja, pri katerih je tveganje za finančni interes Unije največje.

in je lahko manjša od začetne stopnje, kadar sistemi za upravljanje in spremljanje pravilno delujejo ter stopnje napak ostajajo na sprejemljivi ravni. Zadevni organ pripravi vzorec pregledov iz celotne populacije prosilcev, ki po potrebi vključuje naključni del, da se pridobi reprezentativna stopnja napake, in del, določen na podlagi ocene tveganj, ki se osredotoči na področja, pri katerih je tveganje za finančni interes Unije največje.

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 58 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka e

Člen 58 – odstavek 4 – pododstavek 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | druga pravila o pregledih, ki jih izvedejo države članice, v zvezi z merili iz poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 oziroma poglavja IV Uredbe (EU) št. 229/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

(e)

druga pravila o pregledih, ki jih izvedejo države članice, v zvezi z merili iz poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 oziroma poglavja IV Uredbe (EU) št. 229/2013.

druga pravila o pregledih, ki jih izvedejo države članice, v zvezi z merili iz poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 oziroma poglavja IV Uredbe (EU) št. 229/2013.

črtano

črtano

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 62 – odstavek 3 – točka a

Člen 62 – odstavek 3 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | zagotavljajo nediskriminatorno obravnavanje, enakost in spoštovanje sorazmernosti pri pologu varščine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

zagotavljajo nediskriminatorno obravnavanje, enakost in spoštovanje sorazmernosti pri pologu varščine;

(Ne zadeva slovenske različice.)

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 4 – točka c

Člen 63 – odstavek 4 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | „sistem za identifikacijo in registracijo živali“ pomeni sistem za identifikacijo in registracijo govedi, uveden z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (33), ali sistem za identifikacijo in registracijo ovc in koz, uveden z Uredbo Sveta (ES) št. 21/2004 (34); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

„sistem za identifikacijo in registracijo živali“ pomeni sistem za identifikacijo in registracijo govedi, uveden z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (33), ali sistem za identifikacijo in registracijo ovc in koz, uveden z Uredbo Sveta (ES) št. 21/2004 (34);

33

34

| (c) | „sistem za identifikacijo in registracijo živali“ pomeni sistem za identifikacijo in registracijo govedi, uveden z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (33), ali sistem za identifikacijo in registracijo ovc in koz, uveden z Uredbo Sveta (ES) št. 21/2004 (34)

  , ali, kadar je to primerno, sistem za identifikacijo ali registracijo prašičev, uveden z Direktivo Sveta 2008/71/ES

   (34a)

  , ter druge podatkovne zbirke za živali, ki so jih uvedle države članice
  ; |
| --- | --- |

(c)

„sistem za identifikacijo in registracijo živali“ pomeni sistem za identifikacijo in registracijo govedi, uveden z Uredbo (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (33), ali sistem za identifikacijo in registracijo ovc in koz, uveden z Uredbo Sveta (ES) št. 21/2004 (34)

  , ali, kadar je to primerno, sistem za identifikacijo ali registracijo prašičev, uveden z Direktivo Sveta 2008/71/ES

   (34a)

  , ter druge podatkovne zbirke za živali, ki so jih uvedle države članice
  ;

33

34

, ali, kadar je to primerno, sistem za identifikacijo ali registracijo prašičev, uveden z Direktivo Sveta 2008/71/ES

34a

, ter druge podatkovne zbirke za živali, ki so jih uvedle države članice

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 63 – odstavek 4 – točka f

Člen 63 – odstavek 4 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (f) | „sistem brez zahtevkov“ pomeni sistem za vloge za intervencije v zvezi s površino ali živalmi, v katerem so v uradnih računalniško podprtih podatkovnih zbirkah, ki jih upravlja država članica, na voljo potrebni podatki, ki jih zahteva uprava, in sicer najmanj za posamezna območja ali živali, za katere se zaprosi za pomoč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(f)

„sistem brez zahtevkov“ pomeni sistem za vloge za intervencije v zvezi s površino ali živalmi, v katerem so v uradnih računalniško podprtih podatkovnih zbirkah, ki jih upravlja država članica, na voljo potrebni podatki, ki jih zahteva uprava, in sicer najmanj za posamezna območja ali živali, za katere se zaprosi za pomoč.

| (f) | „sistem brez zahtevkov“ pomeni
  vnaprej izpolnjen ali drugačen
  sistem za vloge za intervencije v zvezi s površino ali živalmi, v katerem so v uradnih računalniško podprtih podatkovnih zbirkah, ki jih upravlja država članica, na voljo potrebni podatki, ki jih zahteva uprava, in sicer najmanj za posamezna območja ali živali, za katere se zaprosi za pomoč. |
| --- | --- |

(f)

„sistem brez zahtevkov“ pomeni
  vnaprej izpolnjen ali drugačen
  sistem za vloge za intervencije v zvezi s površino ali živalmi, v katerem so v uradnih računalniško podprtih podatkovnih zbirkah, ki jih upravlja država članica, na voljo potrebni podatki, ki jih zahteva uprava, in sicer najmanj za posamezna območja ali živali, za katere se zaprosi za pomoč.

vnaprej izpolnjen ali drugačen

Sprememba 165

Sprememba 165

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 1 – točka c

Člen 64 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | sistem za spremljanje površin; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

sistem za spremljanje površin;

| (c) | sistem za spremljanje
  in kontrolo
  površin; |
| --- | --- |

(c)

sistem za spremljanje
  in kontrolo
  površin;

in kontrolo

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 2

Člen 64 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Integrirani sistem deluje na podlagi elektronskih zbirk podatkov in geografskih informacijskih sistemov ter omogoča izmenjavo in integracijo podatkov med elektronskimi zbirkami podatkov in geografskimi informacijskimi sistemi. | 2.   Integrirani sistem deluje na podlagi elektronskih zbirk podatkov in geografskih informacijskih sistemov ter omogoča izmenjavo in integracijo podatkov med elektronskimi zbirkami podatkov in geografskimi informacijskimi sistemi (v nadaljnjem besedilu: GIS).
  V ta namen GIS omogoča nanašanje slojev geoprostorskih podatkov o kmetijskih ali katastrskih ali referenčnih parcelah na podatke o zaščitenih območjih in opredeljenih območjih, določenih v skladu z zakonodajo Unije iz Priloge XI k Uredbi (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], kot so območja Natura 2000 ali območja, občutljiva za onesnaževanje z nitrati, skupaj s podatki o njihovih krajinskih značilnostih in ekološki infrastrukturi (drevesa, žive meje, ribniki, varovalni pasovi, obrežni pasovi itd.). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Integrirani sistem deluje na podlagi elektronskih zbirk podatkov in geografskih informacijskih sistemov ter omogoča izmenjavo in integracijo podatkov med elektronskimi zbirkami podatkov in geografskimi informacijskimi sistemi.

2.   Integrirani sistem deluje na podlagi elektronskih zbirk podatkov in geografskih informacijskih sistemov ter omogoča izmenjavo in integracijo podatkov med elektronskimi zbirkami podatkov in geografskimi informacijskimi sistemi (v nadaljnjem besedilu: GIS).
  V ta namen GIS omogoča nanašanje slojev geoprostorskih podatkov o kmetijskih ali katastrskih ali referenčnih parcelah na podatke o zaščitenih območjih in opredeljenih območjih, določenih v skladu z zakonodajo Unije iz Priloge XI k Uredbi (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], kot so območja Natura 2000 ali območja, občutljiva za onesnaževanje z nitrati, skupaj s podatki o njihovih krajinskih značilnostih in ekološki infrastrukturi (drevesa, žive meje, ribniki, varovalni pasovi, obrežni pasovi itd.).

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 64 – odstavek 3

Člen 64 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Komisija
  lahko
  brez poseganja v odgovornosti držav članic za izvajanje in uporabo integriranega sistema zaprosi za pomoč specializiranih organov ali oseb, da bi olajšala vzpostavitev, spremljanje in delovanje integriranega sistema, ter zlasti, da bi pristojnim organom držav članic zagotovila tehnično svetovanje. | 3.   Komisija brez poseganja v odgovornosti držav članic za izvajanje in uporabo integriranega sistema zaprosi za pomoč specializiranih organov ali oseb, da bi olajšala vzpostavitev, spremljanje in delovanje integriranega sistema, ter zlasti, da bi pristojnim organom držav članic zagotovila tehnično svetovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Komisija
  lahko
  brez poseganja v odgovornosti držav članic za izvajanje in uporabo integriranega sistema zaprosi za pomoč specializiranih organov ali oseb, da bi olajšala vzpostavitev, spremljanje in delovanje integriranega sistema, ter zlasti, da bi pristojnim organom držav članic zagotovila tehnično svetovanje.

3.   Komisija brez poseganja v odgovornosti držav članic za izvajanje in uporabo integriranega sistema zaprosi za pomoč specializiranih organov ali oseb, da bi olajšala vzpostavitev, spremljanje in delovanje integriranega sistema, ter zlasti, da bi pristojnim organom držav članic zagotovila tehnično svetovanje.

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 65 – odstavek 1 – pododstavek 2

Člen 65 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Podatki in dokumentacija iz prvega pododstavka v zvezi s tekočim koledarskim ali tržnim letom in v zvezi s preteklimi desetimi koledarskimi ali tržnimi leti so na voljo za vpogled prek digitalnih zbirk podatkov pristojnega organa države članice. | Podatki in dokumentacija iz prvega pododstavka v zvezi s tekočim koledarskim ali tržnim letom in v zvezi s preteklimi desetimi koledarskimi ali tržnimi leti so na voljo za vpogled prek digitalnih zbirk podatkov pristojnega organa države članice.
  Ustrezne informacije iz zbirke podatkov se lahko predložijo tudi kot povzetki. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Podatki in dokumentacija iz prvega pododstavka v zvezi s tekočim koledarskim ali tržnim letom in v zvezi s preteklimi desetimi koledarskimi ali tržnimi leti so na voljo za vpogled prek digitalnih zbirk podatkov pristojnega organa države članice.

Podatki in dokumentacija iz prvega pododstavka v zvezi s tekočim koledarskim ali tržnim letom in v zvezi s preteklimi desetimi koledarskimi ali tržnimi leti so na voljo za vpogled prek digitalnih zbirk podatkov pristojnega organa države članice.
  Ustrezne informacije iz zbirke podatkov se lahko predložijo tudi kot povzetki.

Ustrezne informacije iz zbirke podatkov se lahko predložijo tudi kot povzetki.

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 65 – odstavek 5 a (novo)

Člen 65 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo upravičenci in morebitni upravičenci dostop do vseh referenčnih in atributivnih podatkov o zemljiščih, ki jih uporabljajo ali jih nameravajo uporabljati, da se jim omogoči priprava točne vloge. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

5a.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo upravičenci in morebitni upravičenci dostop do vseh referenčnih in atributivnih podatkov o zemljiščih, ki jih uporabljajo ali jih nameravajo uporabljati, da se jim omogoči priprava točne vloge.

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 67 – odstavek 1

Člen 67 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Kar zadeva pomoč za intervencije v zvezi s površino iz člena 63(2), ki se izvajajo v skladu z nacionalnimi strateškimi načrti SKP, države članice zahtevajo predložitev vloge, in sicer z uporabo
  geoprostorske vloge
  , ki
  jo
  zagotovi pristojni organ. | 1.   Kar zadeva pomoč za intervencije v zvezi s površino iz člena 63(2), ki se izvajajo v skladu z nacionalnimi strateškimi načrti SKP, države članice zahtevajo predložitev vloge, in sicer z uporabo
  obrazca
  , ki
  ga
  zagotovi pristojni organ
  v svoji geoprostorski vlogi
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Kar zadeva pomoč za intervencije v zvezi s površino iz člena 63(2), ki se izvajajo v skladu z nacionalnimi strateškimi načrti SKP, države članice zahtevajo predložitev vloge, in sicer z uporabo
  geoprostorske vloge
  , ki
  jo
  zagotovi pristojni organ.

1.   Kar zadeva pomoč za intervencije v zvezi s površino iz člena 63(2), ki se izvajajo v skladu z nacionalnimi strateškimi načrti SKP, države članice zahtevajo predložitev vloge, in sicer z uporabo
  obrazca
  , ki
  ga
  zagotovi pristojni organ
  v svoji geoprostorski vlogi
  .

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 67 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 67 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Če se država članica odloči za uporabo sistema brez zahtevkov, upravi omogoči izvedbo upravičenih plačil upravičencem na podlagi obstoječih podrobnosti v uradnih računalniško podprtih podatkovnih zbirkah, če ni bilo sprememb, ter z dopolnjenimi informacijami, ko je prišlo do spremembe. Te podrobnosti in vse dodatne informacije potrdi upravičenec. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Če se država članica odloči za uporabo sistema brez zahtevkov, upravi omogoči izvedbo upravičenih plačil upravičencem na podlagi obstoječih podrobnosti v uradnih računalniško podprtih podatkovnih zbirkah, če ni bilo sprememb, ter z dopolnjenimi informacijami, ko je prišlo do spremembe. Te podrobnosti in vse dodatne informacije potrdi upravičenec.

Če se država članica odloči za uporabo sistema brez zahtevkov, upravi omogoči izvedbo upravičenih plačil upravičencem na podlagi obstoječih podrobnosti v uradnih računalniško podprtih podatkovnih zbirkah, če ni bilo sprememb, ter z dopolnjenimi informacijami, ko je prišlo do spremembe. Te podrobnosti in vse dodatne informacije potrdi upravičenec.

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 68 – odstavek 1

Člen 68 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice vzpostavijo in upravljajo sistem za spremljanje površin. | 1.   Države članice vzpostavijo in upravljajo sistem za spremljanje
  in kontrolo
  površin.
  Komisija lahko na podlagi utemeljenih razlogov odobri prehodno obdobje za vzpostavitev sistema za spremljanje in kontrolo površin za države članice, ki v zadnjem času niso uporabljale takega sistema. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Države članice vzpostavijo in upravljajo sistem za spremljanje površin.

1.   Države članice vzpostavijo in upravljajo sistem za spremljanje
  in kontrolo
  površin.
  Komisija lahko na podlagi utemeljenih razlogov odobri prehodno obdobje za vzpostavitev sistema za spremljanje in kontrolo površin za države članice, ki v zadnjem času niso uporabljale takega sistema.

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 68 – odstavek 2 – pododstavek 1

Člen 68 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice letno ocenijo kakovost sistema za spremljanje površin v skladu z metodologijo, določeno na ravni Unije. | Države članice letno ocenijo kakovost sistema za spremljanje
  in kontrolo
  površin v skladu z metodologijo, določeno na ravni Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice letno ocenijo kakovost sistema za spremljanje površin v skladu z metodologijo, določeno na ravni Unije.

Države članice letno ocenijo kakovost sistema za spremljanje
  in kontrolo
  površin v skladu z metodologijo, določeno na ravni Unije.

in kontrolo

Sprememba 227

Sprememba 227

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 69 – odstavek 1

Člen 69 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Sistem za beleženje identitete vsakega upravičenca do intervencij in ukrepov iz člena 63(2) zagotovi, da se v sistemu identificirajo vse vloge istega upravičenca. | Sistem za beleženje identitete vsakega upravičenca do intervencij in ukrepov iz člena 63(2) zagotovi, da se v sistemu identificirajo vse vloge istega upravičenca.
  Sistem zagotovi tudi, da se lahko identificira skupina, kadar so upravičenci del skupine v smislu točke 11 člena 2(1) Direktive 2013/34/EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Sistem za beleženje identitete vsakega upravičenca do intervencij in ukrepov iz člena 63(2) zagotovi, da se v sistemu identificirajo vse vloge istega upravičenca.

Sistem za beleženje identitete vsakega upravičenca do intervencij in ukrepov iz člena 63(2) zagotovi, da se v sistemu identificirajo vse vloge istega upravičenca.
  Sistem zagotovi tudi, da se lahko identificira skupina, kadar so upravičenci del skupine v smislu točke 11 člena 2(1) Direktive 2013/34/EU.

Sistem zagotovi tudi, da se lahko identificira skupina, kadar so upravičenci del skupine v smislu točke 11 člena 2(1) Direktive 2013/34/EU.

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 1

Člen 70 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice za pomoč iz člena 63 vzpostavijo sistem kontrol in kazni. | Države članice za pomoč iz člena 63 vzpostavijo sistem kontrol in kazni.
  Države članice prek plačilnih agencij ali organov, ki so jih pooblastile, da delujejo v njihovem imenu, opravijo upravne preglede vlog za pomoč, da se preveri, ali so izpolnjeni pogoji za upravičenost do pomoči. Poleg teh pregledov se opravijo tudi pregledi na kraju samem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice za pomoč iz člena 63 vzpostavijo sistem kontrol in kazni.

Države članice za pomoč iz člena 63 vzpostavijo sistem kontrol in kazni.
  Države članice prek plačilnih agencij ali organov, ki so jih pooblastile, da delujejo v njihovem imenu, opravijo upravne preglede vlog za pomoč, da se preveri, ali so izpolnjeni pogoji za upravičenost do pomoči. Poleg teh pregledov se opravijo tudi pregledi na kraju samem.

Države članice prek plačilnih agencij ali organov, ki so jih pooblastile, da delujejo v njihovem imenu, opravijo upravne preglede vlog za pomoč, da se preveri, ali so izpolnjeni pogoji za upravičenost do pomoči. Poleg teh pregledov se opravijo tudi pregledi na kraju samem.

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 1 a (novo)

Člen 70 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice za vsako intervencijo iz člena 63(2) zagotovijo, da vsakoletni kontrolni vzorec za preglede na kraju samem vključuje vsaj 5 % vseh upravičencev. Ta odstotek se ustrezno poveča, če se ugotovi kakršno koli resno neizpolnjevanje v okviru dane intervencije ali ukrepa. Države članice pa lahko ta odstotek zmanjšajo, če je stopnja napak na sprejemljivi ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice za vsako intervencijo iz člena 63(2) zagotovijo, da vsakoletni kontrolni vzorec za preglede na kraju samem vključuje vsaj 5 % vseh upravičencev. Ta odstotek se ustrezno poveča, če se ugotovi kakršno koli resno neizpolnjevanje v okviru dane intervencije ali ukrepa. Države članice pa lahko ta odstotek zmanjšajo, če je stopnja napak na sprejemljivi ravni.

Države članice za vsako intervencijo iz člena 63(2) zagotovijo, da vsakoletni kontrolni vzorec za preglede na kraju samem vključuje vsaj 5 % vseh upravičencev. Ta odstotek se ustrezno poveča, če se ugotovi kakršno koli resno neizpolnjevanje v okviru dane intervencije ali ukrepa. Države članice pa lahko ta odstotek zmanjšajo, če je stopnja napak na sprejemljivi ravni.

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 70 – odstavek 2

Člen 70 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Odstavki 1 do 5 člena 57 se smiselno uporabljajo. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Odstavki 1 do 5 člena 57 se smiselno uporabljajo.

Odstavki 1 do 5 člena 57 se smiselno uporabljajo.

črtano

črtano

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 1 – točka a – uvodni del

Člen 73 – odstavek 1 – točka a – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | obliki
  , vsebini
  in podrobnostih predložitve Komisiji ali zagotavljanju dostopa Komisije do: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

obliki
  , vsebini
  in podrobnostih predložitve Komisiji ali zagotavljanju dostopa Komisije do:

, vsebini

| (a) | obliki in podrobnostih predložitve Komisiji ali zagotavljanju dostopa Komisije do: |
| --- | --- |

(a)

obliki in podrobnostih predložitve Komisiji ali zagotavljanju dostopa Komisije do:

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 1 – točka b

Člen 73 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | osnovnih značilnostih in pravilih
  v 
  zvezi
  s 
  sistemom
  za
  geoprostorske vloge in sistemom za spremljanje površin iz členov 67
  in
  68. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

osnovnih značilnostih in pravilih
  v 
  zvezi
  s 
  sistemom
  za
  geoprostorske vloge in sistemom za spremljanje površin iz členov 67
  in
  68.

osnovnih značilnostih in pravilih

zvezi

sistemom

geoprostorske vloge in sistemom za spremljanje površin iz členov 67

68.

| (b) | na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v 
  skladu
  s 
  členom 100
  za
  dopolnitev te uredbe z določitvijo pravil o vsebini predložitve Komisiji
  in
  zagotavljanju dostopa Komisije do:










  (i) | poročil o oceni kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, sistema za geoprostorske vloge in sistema za spremljanje in kontrolo površin; |
| --- | --- | --- |

(b)

na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov
  v 
  skladu
  s 
  členom 100
  za
  dopolnitev te uredbe z določitvijo pravil o vsebini predložitve Komisiji
  in
  zagotavljanju dostopa Komisije do:

na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov

skladu

členom 100

dopolnitev te uredbe z določitvijo pravil o vsebini predložitve Komisiji

zagotavljanju dostopa Komisije do:

(i)

(i)

poročil o oceni kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, sistema za geoprostorske vloge in sistema za spremljanje in kontrolo površin;

poročil o oceni kakovosti identifikacijskega sistema za kmetijske parcele, sistema za geoprostorske vloge in sistema za spremljanje in kontrolo površin;

| (ii) | popravnih ukrepov, ki jih morajo izvesti države članice, kakor je navedeno v členih 66, 67 in 68; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

popravnih ukrepov, ki jih morajo izvesti države članice, kakor je navedeno v členih 66, 67 in 68;

popravnih ukrepov, ki jih morajo izvesti države članice, kakor je navedeno v členih 66, 67 in 68;

| (iii) | osnovnih značilnostih in pravilih v zvezi s sistemom za geoprostorske vloge in sistemom za spremljanje in kontrolo površin iz členov 67 in 68. |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

osnovnih značilnostih in pravilih v zvezi s sistemom za geoprostorske vloge in sistemom za spremljanje in kontrolo površin iz členov 67 in 68.

osnovnih značilnostih in pravilih v zvezi s sistemom za geoprostorske vloge in sistemom za spremljanje in kontrolo površin iz členov 67 in 68.

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 73 – odstavek 2

Člen 73 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3). | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

črtano

črtano

Sprememba 180

Sprememba 180

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 78 – odstavek 2

Člen 78 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice Komisiji pošljejo seznam podjetij s sedežem v tretji državi, za katere je bil ali bi moral biti v tej državi članici izplačan ali prejet zadevni znesek. | 2.   Države članice Komisiji pošljejo seznam podjetij s sedežem v tretji državi, za katere je bil ali bi moral biti v tej državi članici izplačan ali prejet zadevni znesek.
  Komisija po potrebi povabi strokovnjake iz tretjih držav, tudi iz držav v razvoju, da pridobi oceno o zunanjem vplivu izvajanja SKP na ravni držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice Komisiji pošljejo seznam podjetij s sedežem v tretji državi, za katere je bil ali bi moral biti v tej državi članici izplačan ali prejet zadevni znesek.

2.   Države članice Komisiji pošljejo seznam podjetij s sedežem v tretji državi, za katere je bil ali bi moral biti v tej državi članici izplačan ali prejet zadevni znesek.
  Komisija po potrebi povabi strokovnjake iz tretjih držav, tudi iz držav v razvoju, da pridobi oceno o zunanjem vplivu izvajanja SKP na ravni držav članic.

Sprememba 181

Sprememba 181

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 79

Člen 79

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 79 | črtano |
| Priprava programov | |
| 1.
     
  Države članice pripravijo programe za preglede, ki se bodo na podlagi člena 75 izvedli v naslednjem obdobju pregledov. | |
| 2.
     
  Vsako leto pred 15. aprilom države članice pošljejo Komisiji svoj program iz odstavka 1 in v njem navedejo: | |
| (a) | število podjetij, ki jih je treba pregledati, in njihovo razčlenitev po sektorjih na podlagi zneskov, ki se nanje nanašajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 79

Člen 79

črtano

črtano

Priprava programov

Priprava programov

1.
     
  Države članice pripravijo programe za preglede, ki se bodo na podlagi člena 75 izvedli v naslednjem obdobju pregledov.

2.
     
  Vsako leto pred 15. aprilom države članice pošljejo Komisiji svoj program iz odstavka 1 in v njem navedejo:

(a)

(a)

število podjetij, ki jih je treba pregledati, in njihovo razčlenitev po sektorjih na podlagi zneskov, ki se nanje nanašajo;

število podjetij, ki jih je treba pregledati, in njihovo razčlenitev po sektorjih na podlagi zneskov, ki se nanje nanašajo;

| (b) | merila, sprejeta za izdelavo programa. |
| --- | --- |

(b)

(b)

merila, sprejeta za izdelavo programa.

merila, sprejeta za izdelavo programa.

3.
     
  Programe, ki so jih pripravile države članice in predložile Komisiji, države članice izvajajo, če Komisija v osmih tednih ne izrazi pripomb.

4.
     
  Za spremembe programa, ki jih uvedejo države članice, se smiselno uporablja odstavek 3.

5.
     
  Komisija lahko kadar koli zahteva, da se v program držav članic vključi določena kategorija podjetij.

6.
     
  Podjetja, katerih prejemki ali izplačila so skupaj znašali manj kot 40 000  EUR, se v skladu s tem poglavjem pregledajo le iz posebnih razlogov, ki jih navedejo države članice v svojem letnem programu iz odstavka 1 ali Komisija v morebitni predlagani spremembi tega programa.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 101 za spremembo praga iz prvega pododstavka.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 101 za spremembo praga iz prvega pododstavka.

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Naslov 4 – poglavje 4 – naslov

Naslov 4 – poglavje 4 – naslov

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kontrolni sistem in kazni v zvezi s pogojenostjo | Kontrolni sistem in kazni v zvezi s pogojenostjo
  za trajnostni razvoj |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Kontrolni sistem in kazni v zvezi s pogojenostjo

Kontrolni sistem in kazni v zvezi s pogojenostjo
  za trajnostni razvoj

za trajnostni razvoj

Spremembe 183, 211 cp1 in 283 cp1

Spremembe 183, 211 cp1 in 283 cp1

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 1 – pododstavek 1

Člen 84 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice
  vzpostavijo
  kontrolni sistem za zagotavljanje,
  da upravičenci do pomoči iz člena 11 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 oziroma poglavja IV Uredbe (EU) 229/2013
  izpolnjujejo obveznosti iz oddelka 2 poglavja
  1
  naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]. | Države članice
  imajo
  kontrolni sistem za zagotavljanje,
  da naslednji upravičenci
  izpolnjujejo obveznosti iz oddelka 2 poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]: |
| | (a) | upravičenci, ki prejemajo neposredna plačila v skladu s poglavjem II naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice
  vzpostavijo
  kontrolni sistem za zagotavljanje,
  da upravičenci do pomoči iz člena 11 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 oziroma poglavja IV Uredbe (EU) 229/2013
  izpolnjujejo obveznosti iz oddelka 2 poglavja
  1
  naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP].

vzpostavijo

da upravičenci do pomoči iz člena 11 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 oziroma poglavja IV Uredbe (EU) 229/2013

1

Države članice
  imajo
  kontrolni sistem za zagotavljanje,
  da naslednji upravičenci
  izpolnjujejo obveznosti iz oddelka 2 poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]:

imajo

da naslednji upravičenci

(a)

(a)

upravičenci, ki prejemajo neposredna plačila v skladu s poglavjem II naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP];

upravičenci, ki prejemajo neposredna plačila v skladu s poglavjem II naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP];

| (b) | upravičenci, ki prejemajo letna plačila, predvidena v členih 65, 66 in 67 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]; |
| --- | --- |

(b)

(b)

upravičenci, ki prejemajo letna plačila, predvidena v členih 65, 66 in 67 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP];

upravičenci, ki prejemajo letna plačila, predvidena v členih 65, 66 in 67 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP];

| (c) | upravičenci, ki prejemajo podporo na podlagi poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 oziroma poglavja IV Uredbe (EU) št. 229/2013. |
| --- | --- |

(c)

(c)

upravičenci, ki prejemajo podporo na podlagi poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 oziroma poglavja IV Uredbe (EU) št. 229/2013.

upravičenci, ki prejemajo podporo na podlagi poglavja IV Uredbe (EU) št. 228/2013 oziroma poglavja IV Uredbe (EU) št. 229/2013.

Sprememba 211 cp2

Sprememba 211 cp2

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 1 – pododstavek 3 a (novo)

Člen 84 – odstavek 1 – pododstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice zagotavljajo sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi, odgovornimi za delovne inšpekcije in kontrolni sistem iz prvega pododstavka, da bi zagotovile spoštovanje veljavnih delovnih in zaposlitvenih pogojev, ki izhajajo iz ustreznih kolektivnih pogodb ter socialnega in delovnega prava na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni. Usklajevanje in sodelovanje se v čezmejnih primerih zagotovita tudi z Evropskim organom za delo, katerega delovanje je določeno z Uredbo (EU) 2019/1149 Evropskega parlamenta in Sveta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice zagotavljajo sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi, odgovornimi za delovne inšpekcije in kontrolni sistem iz prvega pododstavka, da bi zagotovile spoštovanje veljavnih delovnih in zaposlitvenih pogojev, ki izhajajo iz ustreznih kolektivnih pogodb ter socialnega in delovnega prava na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni. Usklajevanje in sodelovanje se v čezmejnih primerih zagotovita tudi z Evropskim organom za delo, katerega delovanje je določeno z Uredbo (EU) 2019/1149 Evropskega parlamenta in Sveta.

Države članice zagotavljajo sodelovanje med pristojnimi nacionalnimi organi, odgovornimi za delovne inšpekcije in kontrolni sistem iz prvega pododstavka, da bi zagotovile spoštovanje veljavnih delovnih in zaposlitvenih pogojev, ki izhajajo iz ustreznih kolektivnih pogodb ter socialnega in delovnega prava na nacionalni ravni, ravni Unije in mednarodni ravni. Usklajevanje in sodelovanje se v čezmejnih primerih zagotovita tudi z Evropskim organom za delo, katerega delovanje je določeno z Uredbo (EU) 2019/1149 Evropskega parlamenta in Sveta.

Spremembe 184, 211 cp3 in 283 cp3

Spremembe 184, 211 cp3 in 283 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 84 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | „ponovitev neizpolnjevanja“ pomeni neizpolnjevanje iste določene zahteve ali standarda več kot enkrat, če je bil upravičenec obveščen o prejšnjem neizpolnjevanju in je glede na okoliščine imel možnost sprejeti ukrepe, potrebne za odpravo prejšnjega neizpolnjevanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

„ponovitev neizpolnjevanja“ pomeni neizpolnjevanje iste določene zahteve ali standarda več kot enkrat, če je bil upravičenec obveščen o prejšnjem neizpolnjevanju in je glede na okoliščine imel možnost sprejeti ukrepe, potrebne za odpravo prejšnjega neizpolnjevanja.

„ponovitev neizpolnjevanja“ pomeni neizpolnjevanje iste določene zahteve ali standarda več kot enkrat, če je bil upravičenec obveščen o prejšnjem neizpolnjevanju in je glede na okoliščine imel možnost sprejeti ukrepe, potrebne za odpravo prejšnjega neizpolnjevanja.

Spremembe 185, 211 cp3 in 283 cp3

Spremembe 185, 211 cp3 in 283 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 3 – uvodni del

Člen 84 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice
  v svojem kontrolnem sistemu iz odstavka
  1: | 3.   Države članice
  za izpolnjevanje svojih obveznosti na področju kontrole, določenih v odstavku
   1: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Države članice
  v svojem kontrolnem sistemu iz odstavka
  1:

3.   Države članice
  za izpolnjevanje svojih obveznosti na področju kontrole, določenih v odstavku
   1:

Spremembe 186, 211 cp3 in 283 cp3

Spremembe 186, 211 cp3 in 283 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 3 – točka c

Člen 84 – odstavek 3 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | lahko, kadar je to ustrezno, za izvedbo pregledov na kraju samem iz točke (a) uporabijo daljinsko zaznavanje ali sistem za spremljanje površin; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

lahko, kadar je to ustrezno, za izvedbo pregledov na kraju samem iz točke (a) uporabijo daljinsko zaznavanje ali sistem za spremljanje površin;

| (c) | lahko, kadar je to ustrezno
  in izvedljivo
  , za izvedbo pregledov na kraju samem iz točke (a) uporabijo daljinsko zaznavanje ali sistem za spremljanje
  in kontrolo
  površin
  ter |
| --- | --- |

(c)

lahko, kadar je to ustrezno
  in izvedljivo
  , za izvedbo pregledov na kraju samem iz točke (a) uporabijo daljinsko zaznavanje ali sistem za spremljanje
  in kontrolo
  površin
  ter

in izvedljivo

in kontrolo

ter

Spremembe 187, 211 cp3 in 283 cp3

Spremembe 187, 211 cp3 in 283 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 3 – točka c a (novo)

Člen 84 – odstavek 3 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | vzpostavijo sistem zgodnjega opozarjanja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ca)

(ca)

vzpostavijo sistem zgodnjega opozarjanja;

vzpostavijo sistem zgodnjega opozarjanja;

Spremembe 188, 211 cp3 in 283 cp3

Spremembe 188, 211 cp3 in 283 cp3

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 3 – točka d

Člen 84 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | pripravijo kontrolni vzorec za preglede iz točke (a), ki se izvedejo vsako leto na podlagi analize tveganja, ter vključijo naključno komponento in zagotovijo, da kontrolni vzorec zajema najmanj 1 % upravičencev, ki prejemajo pomoč iz oddelka 2 poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

(d)

pripravijo kontrolni vzorec za preglede iz točke (a), ki se izvedejo vsako leto na podlagi analize tveganja, ter vključijo naključno komponento in zagotovijo, da kontrolni vzorec zajema najmanj 1 % upravičencev, ki prejemajo pomoč iz oddelka 2 poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP].

pripravijo kontrolni vzorec za preglede iz točke (a), ki se izvedejo vsako leto na podlagi analize tveganja, ter vključijo naključno komponento in zagotovijo, da kontrolni vzorec zajema najmanj 1 % upravičencev, ki prejemajo pomoč iz oddelka 2 poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP].

črtano

črtano

Sprememba 291

Sprememba 291

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 3 a (novo)

Člen 84 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Države članice določijo kontrolni vzorec za preglede iz točke (a) odstavka 3 tega člena, ki se izvedejo vsako leto na podlagi analize tveganja, za katero lahko uporabijo utežne faktorje, ter naključno komponento, in zagotovijo, da kontrolni vzorec zajema najmanj 5 % upravičencev, ki prejemajo pomoč na podlagi oddelka 2 poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Države članice določijo kontrolni vzorec za preglede iz točke (a) odstavka 3 tega člena, ki se izvedejo vsako leto na podlagi analize tveganja, za katero lahko uporabijo utežne faktorje, ter naključno komponento, in zagotovijo, da kontrolni vzorec zajema najmanj 5 % upravičencev, ki prejemajo pomoč na podlagi oddelka 2 poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP].

Spremembi 190 in 211 cp6

Spremembi 190 in 211 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 3 b (novo)

Člen 84 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pravili o poenostavljenih pregledih za kmete, ki sodelujejo v shemah iz člena 25 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe s pravili o poenostavljenih pregledih za kmete, ki sodelujejo v shemah iz člena 25 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP].

Spremembi 191 in 211 cp6

Spremembi 191 in 211 cp6

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 84 – odstavek 3 c (novo)

Člen 84 – odstavek 3 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila za izvajanje pregledov iz tega člena, vključno s pravili, ki zagotavljajo, da se pri analizi tveganja upoštevata naslednja dejavnika: |
| | (a) | sodelovanje kmetov v sistemu storitev kmetijskega svetovanja iz člena 13 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3c.
     
  Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila za izvajanje pregledov iz tega člena, vključno s pravili, ki zagotavljajo, da se pri analizi tveganja upoštevata naslednja dejavnika:

(a)

(a)

sodelovanje kmetov v sistemu storitev kmetijskega svetovanja iz člena 13 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP];

sodelovanje kmetov v sistemu storitev kmetijskega svetovanja iz člena 13 Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP];

| (b) | sodelovanje kmetov v sistemu certificiranja iz člena 12(3a) Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], če ta zajema zadevne zahteve in standarde. |
| --- | --- |

(b)

(b)

sodelovanje kmetov v sistemu certificiranja iz člena 12(3a) Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], če ta zajema zadevne zahteve in standarde.

sodelovanje kmetov v sistemu certificiranja iz člena 12(3a) Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP], če ta zajema zadevne zahteve in standarde.

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 101(3).

Spremembi 212 cp1 in 293

Spremembi 212 cp1 in 293

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 1 – pododstavek 2 – uvodni del

Člen 85 – odstavek 1 – pododstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| V okviru navedenega sistema se upravne kazni iz prvega pododstavka uporabijo samo, če je neizpolnjevanje posledica dejanja ali opustitve, za katero je neposredno odgovoren zadevni upravičenec; in če je izpolnjen
  vsaj
  eden od naslednjih pogojev: | V okviru navedenega sistema se upravne kazni iz prvega pododstavka uporabijo samo, če je neizpolnjevanje posledica dejanja ali opustitve, za katero je neposredno odgovoren zadevni upravičenec; in če je izpolnjen eden
  , dva ali vsi
  od naslednjih pogojev: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

V okviru navedenega sistema se upravne kazni iz prvega pododstavka uporabijo samo, če je neizpolnjevanje posledica dejanja ali opustitve, za katero je neposredno odgovoren zadevni upravičenec; in če je izpolnjen
  vsaj
  eden od naslednjih pogojev:

vsaj

V okviru navedenega sistema se upravne kazni iz prvega pododstavka uporabijo samo, če je neizpolnjevanje posledica dejanja ali opustitve, za katero je neposredno odgovoren zadevni upravičenec; in če je izpolnjen eden
  , dva ali vsi
  od naslednjih pogojev:

, dva ali vsi

Spremembi 212 cp2 in 294

Spremembi 212 cp2 in 294

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b a (novo)

Člen 85 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | neizpolnjevanje vpliva na delovne in zaposlitvene pogoje delavcev, ki jih zaposluje upravičenec. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

neizpolnjevanje vpliva na delovne in zaposlitvene pogoje delavcev, ki jih zaposluje upravičenec.

neizpolnjevanje vpliva na delovne in zaposlitvene pogoje delavcev, ki jih zaposluje upravičenec.

Sprememba 228

Sprememba 228

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 85 – odstavek 2

Člen 85 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice v svoje sisteme kazni iz odstavka 1: | 2.   Države članice v svoje sisteme kazni iz odstavka 1: |
| (a) | vključijo pravila o uporabi upravnih kazni v primerih, ko se zemljišče
  prerazporedi
  v zadevnem koledarskem letu ali zadevnih letih. Ta pravila temeljijo na pošteni in pravični porazdelitvi odgovornosti za neizpolnjevanje med prenosnike in prevzemnike; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Države članice v svoje sisteme kazni iz odstavka 1:

2.   Države članice v svoje sisteme kazni iz odstavka 1:

(a)

vključijo pravila o uporabi upravnih kazni v primerih, ko se zemljišče
  prerazporedi
  v zadevnem koledarskem letu ali zadevnih letih. Ta pravila temeljijo na pošteni in pravični porazdelitvi odgovornosti za neizpolnjevanje med prenosnike in prevzemnike;

prerazporedi

| (a) | vključijo pravila o uporabi upravnih kazni v primerih, ko se
  kmetijsko
  zemljišče
  , kmetijsko gospodarstvo ali deli kmetijskega gospodarstva prerazporedijo
  v zadevnem koledarskem letu ali zadevnih letih. Ta pravila temeljijo na pošteni in pravični porazdelitvi odgovornosti za neizpolnjevanje med prenosnike in prevzemnike. |
| --- | --- |

(a)

vključijo pravila o uporabi upravnih kazni v primerih, ko se
  kmetijsko
  zemljišče
  , kmetijsko gospodarstvo ali deli kmetijskega gospodarstva prerazporedijo
  v zadevnem koledarskem letu ali zadevnih letih. Ta pravila temeljijo na pošteni in pravični porazdelitvi odgovornosti za neizpolnjevanje med prenosnike in prevzemnike.

kmetijsko

, kmetijsko gospodarstvo ali deli kmetijskega gospodarstva prerazporedijo

V tej točki „prenos“ pomeni katero koli vrsto transakcije, s katero kmetijsko zemljišče preneha biti na razpolago prenosniku.

V tej točki „prenos“ pomeni katero koli vrsto transakcije, s katero kmetijsko zemljišče preneha biti na razpolago prenosniku;

| (b) | lahko odločijo, da ne glede na odstavek 1 ne bodo uporabile kazni na upravičenca in na koledarsko leto, kadar višina kazni znaša 100 EUR ali manj. Upravičenec je uradno obveščen o ugotovljenem neupoštevanju pravil in o obveznosti, da ga odpravi; |
| --- | --- |

(b)

lahko odločijo, da ne glede na odstavek 1 ne bodo uporabile kazni na upravičenca in na koledarsko leto, kadar višina kazni znaša 100 EUR ali manj. Upravičenec je uradno obveščen o ugotovljenem neupoštevanju pravil in o obveznosti, da ga odpravi;

| (b) | lahko odločijo, da ne glede na odstavek 1 ne bodo uporabile kazni na upravičenca in na koledarsko leto, kadar višina kazni znaša 100 EUR ali manj. Upravičenec je uradno obveščen o ugotovljenem neupoštevanju pravil in o obveznosti, da ga odpravi; |
| --- | --- |

(b)

lahko odločijo, da ne glede na odstavek 1 ne bodo uporabile kazni na upravičenca in na koledarsko leto, kadar višina kazni znaša 100 EUR ali manj. Upravičenec je uradno obveščen o ugotovljenem neupoštevanju pravil in o obveznosti, da ga odpravi;

| (c) | zagotovijo, da se upravna kazen ne naloži, če
  je neizpolnjevanje posledica višje sile. |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo, da se upravna kazen ne naloži, če
  je neizpolnjevanje posledica višje sile.

je neizpolnjevanje posledica višje sile.

| (c) | zagotovijo, da se upravna kazen ne naloži, če:








  (i) | je neizpolnjevanje posledica višje sile; |
| --- | --- | --- |

(c)

zagotovijo, da se upravna kazen ne naloži, če:

(i)

(i)

je neizpolnjevanje posledica višje sile;

je neizpolnjevanje posledica višje sile;

| (ii) | če je neizpolnjevanje naročil javni organ ali |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

če je neizpolnjevanje naročil javni organ ali

če je neizpolnjevanje naročil javni organ ali

| (iii) | če do neizpolnjevanja pride zaradi napake pristojnega organa ali drugega organa in če ni razumno pričakovati, da bi upravičenec, ki ga upravna kazen zadeva, napako lahko odkril. |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

če do neizpolnjevanja pride zaradi napake pristojnega organa ali drugega organa in če ni razumno pričakovati, da bi upravičenec, ki ga upravna kazen zadeva, napako lahko odkril.

če do neizpolnjevanja pride zaradi napake pristojnega organa ali drugega organa in če ni razumno pričakovati, da bi upravičenec, ki ga upravna kazen zadeva, napako lahko odkril.

Sprememba 229

Sprememba 229

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 86

Člen 86

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Upravne kazni
  iz oddelka 2 poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]
  se uporabijo kot zmanjšanje ali izključitev skupnega zneska plačil iz
  tega oddelka te uredbe
  , ki so bila ali bodo odobrena zadevnemu upravičencu v zvezi z vlogami za pomoč, ki jih je vložil ali jih bo vložil v koledarskem letu ugotovitve. | 1.   Upravne kazni se uporabijo kot zmanjšanje ali izključitev skupnega zneska plačil iz
  člena 84(1)
  , ki so bila ali bodo odobrena zadevnemu upravičencu v zvezi z vlogami za pomoč, ki jih je
  upravičenec
  vložil ali jih bo vložil v koledarskem letu ugotovitve. |
| Za izračun zadevnih zmanjšanj in izključitev se upoštevajo resnost, obseg, trajnost, ponavljanje ali namernost ugotovljenega neizpolnjevanja. Naložene kazni so odvračilne in sorazmerne ter izpolnjujejo merila iz odstavkov 2 in 3 tega člena. | Za izračun zadevnih zmanjšanj in izključitev se upoštevajo resnost, obseg, trajnost, ponavljanje ali namernost ugotovljenega neizpolnjevanja. Naložene kazni so odvračilne in sorazmerne ter izpolnjujejo merila iz odstavkov 2 in 3 tega člena. |
| 2.   V primeru neizpolnjevanja zaradi malomarnosti odstotek zmanjšanja praviloma znaša 3 % skupnega zneska plačil iz odstavka 1 tega člena. | 2.   V primeru neizpolnjevanja zaradi malomarnosti odstotek zmanjšanja praviloma znaša 3 % skupnega zneska plačil iz odstavka 1 tega člena.
  Zmanjšanje se določi na podlagi ocene resnosti neizpolnjevanja, ki temelji na merilih iz odstavka 1 tega člena. |
| Države članice
  lahko
  vzpostavijo sistem zgodnjega opozarjanja, ki se uporablja za posamezne primere neizpolnjevanja, ki se zgodijo prvič in ki zaradi manjše stopnje resnosti, obsega in trajanja ne vodijo do zmanjšanja ali izključitve. Če se z naknadnim pregledom v obdobju treh zaporednih koledarskih letih ugotovi, da neizpolnjevanje ni bilo odpravljeno, se zmanjšanje iz prvega pododstavka uporabi retroaktivno. | Države članice vzpostavijo
  in uporabljajo
  sistem zgodnjega opozarjanja
  iz člena 84(3)
  , ki se uporablja za posamezne primere neizpolnjevanja, ki se zgodijo prvič in ki zaradi manjše stopnje resnosti, obsega in trajanja ne vodijo do zmanjšanja ali izključitve.
  Ustrezni organ upravičenca obvesti o obveznosti, da sprejme popravni ukrep in predlaga korektivne ukrepe, ki jih je treba sprejeti za odpravo neizpolnjevanja.
  Če se z naknadnim pregledom v obdobju treh zaporednih koledarskih letih ugotovi, da neizpolnjevanje ni bilo odpravljeno, se zmanjšanje iz prvega pododstavka uporabi retroaktivno. |
| Primeri neizpolnjevanja, ki predstavljajo neposredno tveganje za javno zdravje ali zdravje živali, pa vedno vodijo do zmanjšanja ali izključitve. | Primeri neizpolnjevanja, ki predstavljajo neposredno tveganje za javno zdravje ali zdravje živali, pa vedno vodijo do zmanjšanja ali izključitve. |
| Države članice
  lahko
  upravičencem, ki prejmejo zgodnje opozorilo, zagotovijo
  obvezno
  usposabljanje v okviru sistema kmetijskega svetovanja iz oddelka 3 poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]. | Države članice upravičencem, ki prejmejo zgodnje opozorilo, zagotovijo
  posebno
  usposabljanje
  o pogojenosti
  v okviru sistema kmetijskega svetovanja iz oddelka 3 poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]
  , na katerem je udeležba lahko obvezna
  . |
| 3.   V primeru ponovitve
  je
  odstotek zmanjšanja
  višji od odstotka, ki se uporabi
  v primeru neizpolnjevanja
  zaradi malomarnosti, ki se sankcionira prvič
  . | 3.   V primeru ponovitve
  neizpolnjevanja
  odstotek zmanjšanja
  praviloma znaša 10 % skupnega zneska plačil iz odstavka 1. |
| | V primeru
  naknadnih ponovitev
  neizpolnjevanja
  in če upravičenec ne predloži ustrezne utemeljitve, se šteje, da je upravičenec deloval namerno v smislu odstavka 4
  . |
| 4.   V primeru namernega neizpolnjevanja
  je
  odstotek
  višji od odstotka, ki se uporabi v primeru ponovitve
  iz odstavka
  3,
  in se lahko
  povzpne vse
  do popolne izključitve iz plačil ter se lahko uporablja eno ali več koledarskih let. | 4.   V primeru namernega neizpolnjevanja odstotek
  zmanjšanja znaša vsaj 15 % skupnega zneska plačil
  iz odstavka 
  1
  in se lahko
  dvigne
  do popolne izključitve iz plačil ter se lahko uporablja eno ali več koledarskih let. |
| 5.   Da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji med državami članicami ter učinkovitost in odvračilni učinek sistema kazni, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe z dodatnimi pravili za uporabo in izračun kazni. | 5.   Da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji med državami članicami ter učinkovitost in odvračilni učinek sistema kazni, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe z dodatnimi pravili za uporabo in izračun kazni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Upravne kazni
  iz oddelka 2 poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]
  se uporabijo kot zmanjšanje ali izključitev skupnega zneska plačil iz
  tega oddelka te uredbe
  , ki so bila ali bodo odobrena zadevnemu upravičencu v zvezi z vlogami za pomoč, ki jih je vložil ali jih bo vložil v koledarskem letu ugotovitve.

1.   Upravne kazni se uporabijo kot zmanjšanje ali izključitev skupnega zneska plačil iz
  člena 84(1)
  , ki so bila ali bodo odobrena zadevnemu upravičencu v zvezi z vlogami za pomoč, ki jih je
  upravičenec
  vložil ali jih bo vložil v koledarskem letu ugotovitve.

Za izračun zadevnih zmanjšanj in izključitev se upoštevajo resnost, obseg, trajnost, ponavljanje ali namernost ugotovljenega neizpolnjevanja. Naložene kazni so odvračilne in sorazmerne ter izpolnjujejo merila iz odstavkov 2 in 3 tega člena.

Za izračun zadevnih zmanjšanj in izključitev se upoštevajo resnost, obseg, trajnost, ponavljanje ali namernost ugotovljenega neizpolnjevanja. Naložene kazni so odvračilne in sorazmerne ter izpolnjujejo merila iz odstavkov 2 in 3 tega člena.

2.   V primeru neizpolnjevanja zaradi malomarnosti odstotek zmanjšanja praviloma znaša 3 % skupnega zneska plačil iz odstavka 1 tega člena.

2.   V primeru neizpolnjevanja zaradi malomarnosti odstotek zmanjšanja praviloma znaša 3 % skupnega zneska plačil iz odstavka 1 tega člena.
  Zmanjšanje se določi na podlagi ocene resnosti neizpolnjevanja, ki temelji na merilih iz odstavka 1 tega člena.

Države članice
  lahko
  vzpostavijo sistem zgodnjega opozarjanja, ki se uporablja za posamezne primere neizpolnjevanja, ki se zgodijo prvič in ki zaradi manjše stopnje resnosti, obsega in trajanja ne vodijo do zmanjšanja ali izključitve. Če se z naknadnim pregledom v obdobju treh zaporednih koledarskih letih ugotovi, da neizpolnjevanje ni bilo odpravljeno, se zmanjšanje iz prvega pododstavka uporabi retroaktivno.

lahko

Države članice vzpostavijo
  in uporabljajo
  sistem zgodnjega opozarjanja
  iz člena 84(3)
  , ki se uporablja za posamezne primere neizpolnjevanja, ki se zgodijo prvič in ki zaradi manjše stopnje resnosti, obsega in trajanja ne vodijo do zmanjšanja ali izključitve.
  Ustrezni organ upravičenca obvesti o obveznosti, da sprejme popravni ukrep in predlaga korektivne ukrepe, ki jih je treba sprejeti za odpravo neizpolnjevanja.
  Če se z naknadnim pregledom v obdobju treh zaporednih koledarskih letih ugotovi, da neizpolnjevanje ni bilo odpravljeno, se zmanjšanje iz prvega pododstavka uporabi retroaktivno.

in uporabljajo

iz člena 84(3)

Ustrezni organ upravičenca obvesti o obveznosti, da sprejme popravni ukrep in predlaga korektivne ukrepe, ki jih je treba sprejeti za odpravo neizpolnjevanja.

Primeri neizpolnjevanja, ki predstavljajo neposredno tveganje za javno zdravje ali zdravje živali, pa vedno vodijo do zmanjšanja ali izključitve.

Primeri neizpolnjevanja, ki predstavljajo neposredno tveganje za javno zdravje ali zdravje živali, pa vedno vodijo do zmanjšanja ali izključitve.

Države članice
  lahko
  upravičencem, ki prejmejo zgodnje opozorilo, zagotovijo
  obvezno
  usposabljanje v okviru sistema kmetijskega svetovanja iz oddelka 3 poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP].

lahko

obvezno

Države članice upravičencem, ki prejmejo zgodnje opozorilo, zagotovijo
  posebno
  usposabljanje
  o pogojenosti
  v okviru sistema kmetijskega svetovanja iz oddelka 3 poglavja 1 naslova III Uredbe (EU) .../... [uredba o strateških načrtih SKP]
  , na katerem je udeležba lahko obvezna
  .

posebno

o pogojenosti

, na katerem je udeležba lahko obvezna

3.   V primeru ponovitve
  je
  odstotek zmanjšanja
  višji od odstotka, ki se uporabi
  v primeru neizpolnjevanja
  zaradi malomarnosti, ki se sankcionira prvič
  .

3.   V primeru ponovitve
  neizpolnjevanja
  odstotek zmanjšanja
  praviloma znaša 10 % skupnega zneska plačil iz odstavka 1.

V primeru
  naknadnih ponovitev
  neizpolnjevanja
  in če upravičenec ne predloži ustrezne utemeljitve, se šteje, da je upravičenec deloval namerno v smislu odstavka 4
  .

naknadnih ponovitev

in če upravičenec ne predloži ustrezne utemeljitve, se šteje, da je upravičenec deloval namerno v smislu odstavka 4

4.   V primeru namernega neizpolnjevanja
  je
  odstotek
  višji od odstotka, ki se uporabi v primeru ponovitve
  iz odstavka
  3,
  in se lahko
  povzpne vse
  do popolne izključitve iz plačil ter se lahko uporablja eno ali več koledarskih let.

4.   V primeru namernega neizpolnjevanja odstotek
  zmanjšanja znaša vsaj 15 % skupnega zneska plačil
  iz odstavka 
  1
  in se lahko
  dvigne
  do popolne izključitve iz plačil ter se lahko uporablja eno ali več koledarskih let.

5.   Da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji med državami članicami ter učinkovitost in odvračilni učinek sistema kazni, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe z dodatnimi pravili za uporabo in izračun kazni.

5.   Da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji med državami članicami ter učinkovitost in odvračilni učinek sistema kazni, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 100 za dopolnitev te uredbe z dodatnimi pravili za uporabo in izračun kazni.

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 87 – odstavek 1

Člen 87 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice lahko obdržijo
  20
  % zneskov, ki izhajajo iz uporabe zmanjšanj in izključitev iz člena 86. | Države članice lahko obdržijo
  25
   % zneskov, ki izhajajo iz uporabe zmanjšanj in izključitev iz člena 86. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Države članice lahko obdržijo
  20
  % zneskov, ki izhajajo iz uporabe zmanjšanj in izključitev iz člena 86.

20

Države članice lahko obdržijo
  25
   % zneskov, ki izhajajo iz uporabe zmanjšanj in izključitev iz člena 86.

25

Sprememba 230

Sprememba 230

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 96 – odstavek 1

Člen 96 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   V skladu s [členom 44(3) do (5) Uredbe (EU) .../..., uredba o skupnih določbah] in odstavki 2, 3 in 4 tega člena države članice zagotovijo letno naknadno objavo upravičencev do sredstev iz skladov. | 1.   V skladu s [členom 44(3) do (5) Uredbe (EU) .../..., uredba o skupnih določbah] in odstavki 2, 3 in 4 tega člena države članice zagotovijo letno naknadno objavo upravičencev do sredstev iz skladov.
  Kadar so upravičenci del skupine v smislu točke 11 člena 2(1) Direktive 2013/34/EU, objavljene informacije omogočajo identifikacijo te skupine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   V skladu s [členom 44(3) do (5) Uredbe (EU) .../..., uredba o skupnih določbah] in odstavki 2, 3 in 4 tega člena države članice zagotovijo letno naknadno objavo upravičencev do sredstev iz skladov.

1.   V skladu s [členom 44(3) do (5) Uredbe (EU) .../..., uredba o skupnih določbah] in odstavki 2, 3 in 4 tega člena države članice zagotovijo letno naknadno objavo upravičencev do sredstev iz skladov.
  Kadar so upravičenci del skupine v smislu točke 11 člena 2(1) Direktive 2013/34/EU, objavljene informacije omogočajo identifikacijo te skupine.

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 100 a (novo)

Člen 100 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 100a




  Postopek v nujnih primerih





  1.
     
  Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo postopka v nujnih primerih.






  2.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 100(6). V tem primeru Komisija nemudoma po tem, ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvesti o sklepu o nasprotovanju aktu, ta akt razveljavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 100a

Postopek v nujnih primerih

1.
     
  Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati nemudoma in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu se navedejo razlogi za uporabo postopka v nujnih primerih.

2.
     
  Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 100(6). V tem primeru Komisija nemudoma po tem, ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvesti o sklepu o nasprotovanju aktu, ta akt razveljavi.

Sprememba 204

Sprememba 204

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 102 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a

Člen 102 – odstavek 1 – pododstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | se člen 5, člen 7(3),
  člena
  9
  in
  34, člen 35(4), členi 36, 37, 38, 43, 51, 52, 54, 110 in 111 Uredbe (EU) št. 1306/2013 ter ustrezna izvedbena in delegirana pravila v zvezi z EKJS še naprej uporabljajo za nastale odhodke in izvedena plačila za kmetijsko proračunsko leto 2020 in predhodna leta, v zvezi z EKSRP pa na nastale odhodke in izvedena plačila za programe za razvoj podeželja, ki jih je odobrila Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

se člen 5, člen 7(3),
  člena
  9
  in
  34, člen 35(4), členi 36, 37, 38, 43, 51, 52, 54, 110 in 111 Uredbe (EU) št. 1306/2013 ter ustrezna izvedbena in delegirana pravila v zvezi z EKJS še naprej uporabljajo za nastale odhodke in izvedena plačila za kmetijsko proračunsko leto 2020 in predhodna leta, v zvezi z EKSRP pa na nastale odhodke in izvedena plačila za programe za razvoj podeželja, ki jih je odobrila Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013,

člena

in

| (a) | se člen 5, člen 7(3),
  člen
  9
  , člen 26(5), člen
  34, člen 35(4), členi 36, 37, 38, 43, 51, 52, 54, 110 in 111 Uredbe (EU) št. 1306/2013 ter ustrezna izvedbena in delegirana pravila v zvezi z EKJS še naprej uporabljajo za nastale odhodke in izvedena plačila za kmetijsko proračunsko leto 2020 in predhodna leta, v zvezi z EKSRP pa na nastale odhodke in izvedena plačila za programe za razvoj podeželja, ki jih je odobrila Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013, |
| --- | --- |

(a)

se člen 5, člen 7(3),
  člen
  9
  , člen 26(5), člen
  34, člen 35(4), členi 36, 37, 38, 43, 51, 52, 54, 110 in 111 Uredbe (EU) št. 1306/2013 ter ustrezna izvedbena in delegirana pravila v zvezi z EKJS še naprej uporabljajo za nastale odhodke in izvedena plačila za kmetijsko proračunsko leto 2020 in predhodna leta, v zvezi z EKSRP pa na nastale odhodke in izvedena plačila za programe za razvoj podeželja, ki jih je odobrila Komisija v skladu z Uredbo (EU) št. 1305/2013,

člen

, člen 26(5), člen

Sprememba 205

Sprememba 205

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 103

Člen 103

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 103 | črtano |
| Prehodni ukrepi | |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 101 za dopolnitev te uredbe z odstopanji od pravil iz te uredbe in dodatki k njim. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 103

Člen 103

črtano

črtano

Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 101 za dopolnitev te uredbe z odstopanji od pravil iz te uredbe in dodatki k njim.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 101 za dopolnitev te uredbe z odstopanji od pravil iz te uredbe in dodatki k njim.

---

(*1)  Sklici na „cp“ v naslovih sprejetih sprememb se razumejo kot ustrezni deli navedenih sprememb.

*1

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0199/2019).

1

(12)  Uredba (EU, Euratom) št. 
  [nova finančna uredba]
  .

12

[nova finančna uredba]

(12)  Uredba (EU, Euratom)
  2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU)
  št. 
  1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012
  .
  (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

12

2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU)

1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012

(UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(1a)  
  [Uredba o skupnih določbah]
  .

1a

[Uredba o skupnih določbah]

(15)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

15

(16)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

17

(18)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

18

(19)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

19

(15)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

15

(16)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

16

(17)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

17

(18)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

18

(19)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

19

(1a)  
  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. marca 2017 o stanju koncentracije kmetijskih zemljišč v EU: kako olajšati dostop kmetov do zemljišč? (Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0197).

1a

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 30. marca 2017 o stanju koncentracije kmetijskih zemljišč v EU: kako olajšati dostop kmetov do zemljišč? (Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0197).

(1b)  
  Odločitev Evropske varuhinje človekovih pravic v zadevi 1782/2019/EWM.

1b

Odločitev Evropske varuhinje človekovih pravic v zadevi 1782/2019/EWM.

(1c)  
  Uredba (EU) 2018/1091 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o integrirani statistiki na ravni kmetij ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1166/2008 in (EU) št. 1337/2011 (UL L 200, 7.8.2018, str. 1).

1c

Uredba (EU) 2018/1091 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o integrirani statistiki na ravni kmetij ter razveljavitvi uredb (ES) št. 1166/2008 in (EU) št. 1337/2011 (UL L 200, 7.8.2018, str. 1).

(33)  Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (UL L 204, 11.8.2000, str. 1).

33

(34)  Uredba Sveta (ES) št. 21/2004 z dne 17. decembra 2003 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koz ter o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in direktiv 92/102/EGS in 64/432/EGS (UL L 5, 9.1.2004, str. 8).

34

(33)  Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 820/97 (UL L 204, 11.8.2000, str. 1).

33

(34)  Uredba Sveta (ES) št. 21/2004 z dne 17. decembra 2003 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo ovc in koz ter o spremembi Uredbe (ES) št. 1782/2003 in direktiv 92/102/EGS in 64/432/EGS (UL L 5, 9.1.2004, str. 8).

34

(34a)  
  Direktiva Sveta 2008/71/ES z dne 15. julija 2008 o identifikaciji in registraciji prašičev (UL L 213, 8.8.2008, str. 31).

34a

Direktiva Sveta 2008/71/ES z dne 15. julija 2008 o identifikaciji in registraciji prašičev (UL L 213, 8.8.2008, str. 31).

---

| 6.10.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 404/651 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 404/651

---

P9_TA(2020)0289

Skupna kmetijska politika – sprememba uredbe o skupni ureditvi trgov kmetijskih proizvodov in drugih uredb ***I

Spremembe (*1) Evropskega parlamenta, sprejete dne 23. oktobra 2020, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) št. 1308/2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov, (EU) št. 1151/2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil, (EU) št. 251/2014 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov, (EU) št. 228/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in (EU) št. 229/2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov (COM(2018)0394 – C8-0246/2018 – 2018/0218(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2021/C 404/20)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 29. novembra 2017 z naslovom „Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva“ so opredeljeni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (SKP) po letu 2020. Ti cilji med drugim vključujejo potrebo po SKP, ki bo bolj usmerjena v rezultate, ki bo spodbujala posodabljanje in trajnostnost, vključno z gospodarsko, socialno, okoljsko in podnebno trajnostnostjo kmetijskih, gozdnih in podeželskih območij,
  ter
  prispevala k zmanjšanju zakonodajnega upravnega bremena v Uniji za upravičence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 29. novembra 2017 z naslovom „Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva“ so opredeljeni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (SKP) po letu 2020. Ti cilji med drugim vključujejo potrebo po SKP, ki bo bolj usmerjena v rezultate, ki bo spodbujala posodabljanje in trajnostnost, vključno z gospodarsko, socialno, okoljsko in podnebno trajnostnostjo kmetijskih, gozdnih in podeželskih območij,
  ter
  prispevala k zmanjšanju zakonodajnega upravnega bremena v Uniji za upravičence.

| (1) | V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 29. novembra 2017 z naslovom „Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva“ so opredeljeni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (
  v nadaljnjem besedilu:
  SKP) po letu 2020. Ti cilji med drugim vključujejo potrebo po SKP, ki bo bolj usmerjena v rezultate, ki bo
  v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah
  spodbujala posodabljanje in trajnostnost, vključno z gospodarsko, socialno, okoljsko in podnebno trajnostnostjo kmetijskih, gozdnih in podeželskih območij
  (tudi z večjo osredotočenostjo na kmetijsko-gozdarski sektor), zmanjšala razmetavanje s hrano in spodbujala izobraževanje o zdravih prehranjevalnih navadah ter proizvodnjo zdrave hrane
  in prispevala k zmanjšanju zakonodajnega upravnega bremena v Uniji za upravičence.
  V sporočilu je tudi poudarjena globalna razsežnost SKP in izražena zaveza Unije za povečanje skladnosti politik za trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

(1)

V sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 29. novembra 2017 z naslovom „Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva“ so opredeljeni izzivi, cilji in usmeritve skupne kmetijske politike (
  v nadaljnjem besedilu:
  SKP) po letu 2020. Ti cilji med drugim vključujejo potrebo po SKP, ki bo bolj usmerjena v rezultate, ki bo
  v skladu z agendo za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah
  spodbujala posodabljanje in trajnostnost, vključno z gospodarsko, socialno, okoljsko in podnebno trajnostnostjo kmetijskih, gozdnih in podeželskih območij
  (tudi z večjo osredotočenostjo na kmetijsko-gozdarski sektor), zmanjšala razmetavanje s hrano in spodbujala izobraževanje o zdravih prehranjevalnih navadah ter proizvodnjo zdrave hrane
  in prispevala k zmanjšanju zakonodajnega upravnega bremena v Uniji za upravičence.
  V sporočilu je tudi poudarjena globalna razsežnost SKP in izražena zaveza Unije za povečanje skladnosti politik za trajnostni razvoj.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Razvoj trgovinskih sporazumov hkrati vodi v povečanje konkurence med kmetijskimi proizvajalci na mednarodni ravni in jim prinaša nove priložnosti. Unija mora za ohranitev lojalne konkurence in zagotovitev vzajemnosti mednarodnih izmenjav zagotoviti spoštovanje proizvodnih standardov v skladu s tistimi, ki veljajo za njene lastne proizvajalce, zlasti na področju okolja in zdravja, pod pogojem vzajemnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Razvoj trgovinskih sporazumov hkrati vodi v povečanje konkurence med kmetijskimi proizvajalci na mednarodni ravni in jim prinaša nove priložnosti. Unija mora za ohranitev lojalne konkurence in zagotovitev vzajemnosti mednarodnih izmenjav zagotoviti spoštovanje proizvodnih standardov v skladu s tistimi, ki veljajo za njene lastne proizvajalce, zlasti na področju okolja in zdravja, pod pogojem vzajemnosti.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Ker mora SKP okrepiti svoje odzivanje na izzive in priložnosti, ki se pojavljajo na ravni Unije, na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter na ravni kmetij, je treba poenostaviti upravljanje SKP, izboljšati izpolnjevanje ciljev Unije in znatno zmanjšati upravno breme. V SKP, ki temelji na zagotavljanju smotrnosti („model izvajanja“), bi Unija morala določiti osnovne parametre politike, kot so cilji SKP in osnovne zahteve,
  države članice pa bi morale imeti
  večjo odgovornost glede tega, kako izpolnjujejo cilje in dosegajo ciljne vrednosti. Okrepljena subsidiarnost omogoča boljše upoštevanje lokalnih razmer in potreb, pri čemer prilagaja podporo, da se prispevek k ciljem Unije čim bolj poveča. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Ker mora SKP okrepiti svoje odzivanje na izzive in priložnosti, ki se pojavljajo na ravni Unije, na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter na ravni kmetij, je treba poenostaviti upravljanje SKP, izboljšati izpolnjevanje ciljev Unije in znatno zmanjšati upravno breme. V SKP, ki temelji na zagotavljanju smotrnosti („model izvajanja“), bi Unija morala določiti osnovne parametre politike, kot so cilji SKP in osnovne zahteve,
  države članice pa bi morale imeti
  večjo odgovornost glede tega, kako izpolnjujejo cilje in dosegajo ciljne vrednosti. Okrepljena subsidiarnost omogoča boljše upoštevanje lokalnih razmer in potreb, pri čemer prilagaja podporo, da se prispevek k ciljem Unije čim bolj poveča.

| (2) | Ker mora SKP okrepiti svoje odzivanje na izzive in priložnosti, ki se pojavljajo na ravni Unije, na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter na ravni kmetij, je treba poenostaviti upravljanje SKP, izboljšati izpolnjevanje ciljev Unije in znatno zmanjšati upravno breme. V SKP, ki temelji na zagotavljanju smotrnosti („model izvajanja“), bi Unija morala
  ob prednostnem osredotočanju na cilj zagotavljanja trajnostnega dohodka za proizvajalce
  določiti osnovne parametre politike, kot so cilji SKP in osnovne zahteve,
  medtem ko imajo države članice
  večjo odgovornost glede tega, kako izpolnjujejo cilje in dosegajo ciljne vrednosti. Okrepljena subsidiarnost omogoča boljše upoštevanje lokalnih razmer in potreb, pri čemer prilagaja podporo, da se prispevek k ciljem Unije čim bolj poveča. |
| --- | --- |

(2)

Ker mora SKP okrepiti svoje odzivanje na izzive in priložnosti, ki se pojavljajo na ravni Unije, na mednarodni, nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter na ravni kmetij, je treba poenostaviti upravljanje SKP, izboljšati izpolnjevanje ciljev Unije in znatno zmanjšati upravno breme. V SKP, ki temelji na zagotavljanju smotrnosti („model izvajanja“), bi Unija morala
  ob prednostnem osredotočanju na cilj zagotavljanja trajnostnega dohodka za proizvajalce
  določiti osnovne parametre politike, kot so cilji SKP in osnovne zahteve,
  medtem ko imajo države članice
  večjo odgovornost glede tega, kako izpolnjujejo cilje in dosegajo ciljne vrednosti. Okrepljena subsidiarnost omogoča boljše upoštevanje lokalnih razmer in potreb, pri čemer prilagaja podporo, da se prispevek k ciljem Unije čim bolj poveča.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Vendar zaradi vse večjega nihanja cen in upada prihodkov kmetov, kar je še zaostrila osredotočenost SKP na trge, nastaja potreba po oblikovanju novih javnih instrumentov za uravnavanje ponudbe, ki zagotavljajo pravično razporejanje proizvodnje med državami in kmeti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Vendar zaradi vse večjega nihanja cen in upada prihodkov kmetov, kar je še zaostrila osredotočenost SKP na trge, nastaja potreba po oblikovanju novih javnih instrumentov za uravnavanje ponudbe, ki zagotavljajo pravično razporejanje proizvodnje med državami in kmeti.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Za zagotovitev skladnosti SKP bi morale
  biti
  vse intervencije prihodnje SKP del načrta strateške podpore, ki bi vključeval nekatere sektorske intervencije, določene v Uredbi (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Za zagotovitev skladnosti SKP bi morale
  biti
  vse intervencije prihodnje SKP del načrta strateške podpore, ki bi vključeval nekatere sektorske intervencije, določene v Uredbi (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

| (3) | Za zagotovitev skladnosti SKP bi morale vse intervencije prihodnje SKP
  spoštovati načela trajnostnega razvoja, enakost spolov in temeljne pravice ter biti
  del načrta strateške podpore, ki bi vključeval nekatere sektorske intervencije, določene v Uredbi (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev skladnosti SKP bi morale vse intervencije prihodnje SKP
  spoštovati načela trajnostnega razvoja, enakost spolov in temeljne pravice ter biti
  del načrta strateške podpore, ki bi vključeval nekatere sektorske intervencije, določene v Uredbi (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Da bi dali vsebino ciljem SKP, kot so določeni v členu 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in zagotovili, da Unija ustrezno obravnava najnovejše izzive, s katerimi se srečuje, je primerno, da se določi niz splošnih ciljev, pri katerih so upoštevane usmeritve, podane v sporočilu z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva. Brez poseganja v posebne cilje, določene v okviru strateških načrtov SKP, bi bilo treba med drugim določiti tudi niz dodatnih posebnih ciljev za skupno ureditev kmetijskih trgov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Da bi dali vsebino ciljem SKP, kot so določeni v členu 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in zagotovili, da Unija ustrezno obravnava najnovejše izzive, s katerimi se srečuje, je primerno, da se določi niz splošnih ciljev, pri katerih so upoštevane usmeritve, podane v sporočilu z naslovom Prihodnost preskrbe s hrano in kmetijstva. Brez poseganja v posebne cilje, določene v okviru strateških načrtov SKP, bi bilo treba med drugim določiti tudi niz dodatnih posebnih ciljev za skupno ureditev kmetijskih trgov.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Priloga II k Uredbi (EU) št. 1308/2013 določa nekatere opredelitve v zvezi s sektorji, ki spadajo na področje uporabe navedene uredbe. Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem sladkorja iz oddelka B dela II navedene priloge pa bi bilo treba črtati, ker se ne uporabljajo več. Za posodobitev opredelitve pojmov, ki se nanašajo na druge sektorje iz navedene priloge, glede na nova znanstvena spoznanja ali gibanja na trgu je treba v zvezi s 
  spremembo
  navedenih opredelitev na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290
  Pogodbe o delovanju Evropske unije
  . Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti Evropskemu parlamentu in Svetu predloženi sočasno, pravočasno in na ustrezen način. Zato bi bilo treba posebno pooblastilo za Komisijo o spremembi opredelitve inulinskega sirupa iz točke 4 oddelka A dela II navedene priloge črtati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Priloga II k Uredbi (EU) št. 1308/2013 določa nekatere opredelitve v zvezi s sektorji, ki spadajo na področje uporabe navedene uredbe. Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem sladkorja iz oddelka B dela II navedene priloge pa bi bilo treba črtati, ker se ne uporabljajo več. Za posodobitev opredelitve pojmov, ki se nanašajo na druge sektorje iz navedene priloge, glede na nova znanstvena spoznanja ali gibanja na trgu je treba v zvezi s 
  spremembo
  navedenih opredelitev na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290
  Pogodbe o delovanju Evropske unije
  . Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti Evropskemu parlamentu in Svetu predloženi sočasno, pravočasno in na ustrezen način. Zato bi bilo treba posebno pooblastilo za Komisijo o spremembi opredelitve inulinskega sirupa iz točke 4 oddelka A dela II navedene priloge črtati.

| (4) | Priloga II k Uredbi (EU) št. 1308/2013 določa nekatere opredelitve v zvezi s sektorji, ki spadajo na področje uporabe navedene uredbe. Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem sladkorja iz oddelka B dela II navedene priloge pa bi bilo treba črtati, ker se ne uporabljajo več. Za posodobitev opredelitve pojmov, ki se nanašajo na druge sektorje iz navedene priloge, glede na nova znanstvena spoznanja ali gibanja na trgu je treba v zvezi s 
  posodobitvijo
  navedenih opredelitev
  , ne da bi se pri tem dodajale nove,
  na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290
  PDEU
  . Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti Evropskemu parlamentu in Svetu predloženi sočasno, pravočasno in na ustrezen način. Zato bi bilo treba posebno pooblastilo za Komisijo o spremembi opredelitve inulinskega sirupa iz točke 4 oddelka A dela II navedene priloge črtati. |
| --- | --- |

(4)

Priloga II k Uredbi (EU) št. 1308/2013 določa nekatere opredelitve v zvezi s sektorji, ki spadajo na področje uporabe navedene uredbe. Opredelitve pojmov v zvezi s sektorjem sladkorja iz oddelka B dela II navedene priloge pa bi bilo treba črtati, ker se ne uporabljajo več. Za posodobitev opredelitve pojmov, ki se nanašajo na druge sektorje iz navedene priloge, glede na nova znanstvena spoznanja ali gibanja na trgu je treba v zvezi s 
  posodobitvijo
  navedenih opredelitev
  , ne da bi se pri tem dodajale nove,
  na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290
  PDEU
  . Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, tudi s strokovnjaki. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti Evropskemu parlamentu in Svetu predloženi sočasno, pravočasno in na ustrezen način. Zato bi bilo treba posebno pooblastilo za Komisijo o spremembi opredelitve inulinskega sirupa iz točke 4 oddelka A dela II navedene priloge črtati.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Zaradi zmanjšanja
  površine, dejansko zasajene z vinsko trto, v več državah članicah v letih 2014–2017 in zaradi možnega posledičnega zmanjšanja proizvodnje
  bi bilo treba
  državam članicam omogočiti, da pri določitvi območja za dovoljenja za nove nasade iz člena 63(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 izberejo med obstoječo podlago in odstotkom skupne površine, dejansko zasajene z vinsko trto na njihovem ozemlju 31. julija 2015, ki se poveča za površino, ki ustreza pravicam do zasaditve na podlagi Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki so na voljo za pretvorbo v dovoljenja v zadevni državi članici 1. januarja 2016. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Zaradi zmanjšanja
  površine, dejansko zasajene z vinsko trto, v več državah članicah v letih 2014–2017 in zaradi možnega posledičnega zmanjšanja proizvodnje
  bi bilo treba
  državam članicam omogočiti, da pri določitvi območja za dovoljenja za nove nasade iz člena 63(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 izberejo med obstoječo podlago in odstotkom skupne površine, dejansko zasajene z vinsko trto na njihovem ozemlju 31. julija 2015, ki se poveča za površino, ki ustreza pravicam do zasaditve na podlagi Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki so na voljo za pretvorbo v dovoljenja v zadevni državi članici 1. januarja 2016.

| (8) | Ne da bi izpodbijali ugotovitev, da bi lahko prehitre nove zasaditve vinske trte zaradi odzivanja na predvidene trende v mednarodnem povpraševanju spet vodile do srednjeročne prekomerne zmogljivosti dobave, bi bilo treba upoštevati zmanjšanje
  površine, dejansko zasajene z vinsko trto, v več državah članicah v letih 2014–2017 in zaradi možnega posledičnega zmanjšanja proizvodnje državam članicam omogočiti, da pri določitvi območja za dovoljenja za nove nasade iz člena 63(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013
  . Imeti bi morale možnost, da
  izberejo med obstoječo podlago in odstotkom skupne površine, dejansko zasajene z vinsko trto na njihovem ozemlju 31. julija 2015, ki se poveča za površino, ki ustreza pravicam do zasaditve na podlagi Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki so na voljo za pretvorbo v dovoljenja v zadevni državi članici 1. januarja 2016. |
| --- | --- |

(8)

Ne da bi izpodbijali ugotovitev, da bi lahko prehitre nove zasaditve vinske trte zaradi odzivanja na predvidene trende v mednarodnem povpraševanju spet vodile do srednjeročne prekomerne zmogljivosti dobave, bi bilo treba upoštevati zmanjšanje
  površine, dejansko zasajene z vinsko trto, v več državah članicah v letih 2014–2017 in zaradi možnega posledičnega zmanjšanja proizvodnje državam članicam omogočiti, da pri določitvi območja za dovoljenja za nove nasade iz člena 63(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013
  . Imeti bi morale možnost, da
  izberejo med obstoječo podlago in odstotkom skupne površine, dejansko zasajene z vinsko trto na njihovem ozemlju 31. julija 2015, ki se poveča za površino, ki ustreza pravicam do zasaditve na podlagi Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki so na voljo za pretvorbo v dovoljenja v zadevni državi članici 1. januarja 2016.

Sprememba 256

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Da bi dosegli boljše upravljanje tal v vinogradništvu, bi bilo treba odobriti podaljšanje dovoljenj za ponovno zasaditev s treh na šest let, kot v prejšnji uredbi o pravicah do ponovne zasaditve. Odložitev uporabe dovoljenja za ponovno zasaditev bi lahko pozitivno vplivala na okolje, saj bi lahko tla počivala, bakterije in viruse pa bi bilo mogoče namesto s kemičnimi sredstvi odstraniti z naravnimi procesi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Da bi dosegli boljše upravljanje tal v vinogradništvu, bi bilo treba odobriti podaljšanje dovoljenj za ponovno zasaditev s treh na šest let, kot v prejšnji uredbi o pravicah do ponovne zasaditve. Odložitev uporabe dovoljenja za ponovno zasaditev bi lahko pozitivno vplivala na okolje, saj bi lahko tla počivala, bakterije in viruse pa bi bilo mogoče namesto s kemičnimi sredstvi odstraniti z naravnimi procesi.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | Da bi se odzvali na primere izogibanja merilom, ki v tej uredbi niso opredeljeni, je treba države članice pooblastiti za sprejemanje ukrepov za preprečitev izogibanja merilom za upravičenost ali prednostnim merilom s strani vlagateljev vlog za dovoljenja, katerih dejavnosti niso zajete v posameznih določbah proti izogibanju iz te uredbe v zvezi s posameznimi merili za upravičenost in prednostnimi merili. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

Da bi se odzvali na primere izogibanja merilom, ki v tej uredbi niso opredeljeni, je treba države članice pooblastiti za sprejemanje ukrepov za preprečitev izogibanja merilom za upravičenost ali prednostnim merilom s strani vlagateljev vlog za dovoljenja, katerih dejavnosti niso zajete v posameznih določbah proti izogibanju iz te uredbe v zvezi s posameznimi merili za upravičenost in prednostnimi merili.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Pravila za razvrščanje sort vinske trte s strani držav članic bi bilo treba spremeniti in vanje vključiti sorte vinske trte Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton in Herbemont, ki so bile prej izključene. Da bi zagotovili, da bo za sektor pridelave vina v Uniji značilna večja odpornost proti boleznim in da se bodo v njem uporabljale sorte vinske trte, ki so bolje prilagojene na spreminjajoče se podnebne razmere, bi bilo treba sprejeti določbo, ki omogoča, da se za pridelavo vina v Uniji zasadijo sorte Vitis Labrusca ter sorte, pridobljene s križanjem Vitis vinifera in Vitis Labrusca z drugimi vrstami iz rodu Vitis. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Pravila za razvrščanje sort vinske trte s strani držav članic bi bilo treba spremeniti in vanje vključiti sorte vinske trte Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton in Herbemont, ki so bile prej izključene. Da bi zagotovili, da bo za sektor pridelave vina v Uniji značilna večja odpornost proti boleznim in da se bodo v njem uporabljale sorte vinske trte, ki so bolje prilagojene na spreminjajoče se podnebne razmere, bi bilo treba sprejeti določbo, ki omogoča, da se za pridelavo vina v Uniji zasadijo sorte Vitis Labrusca ter sorte, pridobljene s križanjem Vitis vinifera in Vitis Labrusca z drugimi vrstami iz rodu Vitis.

črtano

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Določbe v zvezi s potrdili o skladnosti in poročili o analizi za uvoz vina bi treba uporabljati ob upoštevanju mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s 
  Pogodbo o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu:
  PDEU). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Določbe v zvezi s potrdili o skladnosti in poročili o analizi za uvoz vina bi treba uporabljati ob upoštevanju mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s 
  Pogodbo o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu:
  PDEU).

| (11) | Določbe v zvezi s potrdili o skladnosti in poročili o analizi za uvoz vina bi bilo treba uporabljati ob upoštevanju mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s PDEU
  , ter tako zagotoviti, da so standardi sledljivosti in kakovosti skladni z evropskimi standardi
  . |
| --- | --- |

(11)

Določbe v zvezi s potrdili o skladnosti in poročili o analizi za uvoz vina bi bilo treba uporabljati ob upoštevanju mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s PDEU
  , ter tako zagotoviti, da so standardi sledljivosti in kakovosti skladni z evropskimi standardi
  .

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Opredelitev označbe porekla bi morala biti usklajena z opredelitvijo iz Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine

   (12)

  (v nadaljnjem besedilu: sporazum TRIPS), ki je bil odobren s Sklepom Sveta 94/800/ES

   (13)

  , zlasti s členom 22(1), in sicer glede tega, da se ime proizvoda nanaša na njegovo poreklo iz določene regije ali določenega kraja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Opredelitev označbe porekla bi morala biti usklajena z opredelitvijo iz Sporazuma o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine

   (12)

  (v nadaljnjem besedilu: sporazum TRIPS), ki je bil odobren s Sklepom Sveta 94/800/ES

   (13)

  , zlasti s členom 22(1), in sicer glede tega, da se ime proizvoda nanaša na njegovo poreklo iz določene regije ali določenega kraja.

črtano

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Za zagotovitev skladnega odločanja glede vlog za zaščito in ugovorov, predloženih v predhodnem nacionalnem postopku iz člena 96 Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo treba Komisijo pravočasno in redno obveščati, kadar se začne postopek pred nacionalnimi sodišči ali drugimi organi v zvezi z vlogo za zaščito, ki jo posamezna država članica predloži Komisiji, kot je določeno v členu 96(5) Uredbe (EU) št. 1308/2013.
  Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila, da v navedenih okoliščinah in po potrebi lahko prekine obravnavo vloge, dokler nacionalno sodišče ali drug nacionalni organ ne sprejme odločitve o izpodbijanju ocene vloge s strani države članice v okviru predhodnega nacionalnega postopka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Za zagotovitev skladnega odločanja glede vlog za zaščito in ugovorov, predloženih v predhodnem nacionalnem postopku iz člena 96 Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo treba Komisijo pravočasno in redno obveščati, kadar se začne postopek pred nacionalnimi sodišči ali drugimi organi v zvezi z vlogo za zaščito, ki jo posamezna država članica predloži Komisiji, kot je določeno v členu 96(5) Uredbe (EU) št. 1308/2013.
  Na Komisijo bi bilo treba prenesti izvedbena pooblastila, da v navedenih okoliščinah in po potrebi lahko prekine obravnavo vloge, dokler nacionalno sodišče ali drug nacionalni organ ne sprejme odločitve o izpodbijanju ocene vloge s strani države članice v okviru predhodnega nacionalnega postopka.

| (13) | Za zagotovitev skladnega odločanja glede vlog za zaščito in ugovorov, predloženih v predhodnem nacionalnem postopku iz člena 96 Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo treba Komisijo pravočasno in redno obveščati, kadar se začne postopek pred nacionalnimi sodišči ali drugimi organi v zvezi z vlogo za zaščito, ki jo posamezna država članica predloži Komisiji, kot je določeno v členu 96(5) Uredbe (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

(13)

Za zagotovitev skladnega odločanja glede vlog za zaščito in ugovorov, predloženih v predhodnem nacionalnem postopku iz člena 96 Uredbe (EU) št. 1308/2013, bi bilo treba Komisijo pravočasno in redno obveščati, kadar se začne postopek pred nacionalnimi sodišči ali drugimi organi v zvezi z vlogo za zaščito, ki jo posamezna država članica predloži Komisiji, kot je določeno v členu 96(5) Uredbe (EU) št. 1308/2013.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | Registracijo geografskih označb bi bilo treba poenostaviti in pospešiti, in sicer tako da se ocena skladnosti s predpisi o intelektualni lastnini loči od ocene skladnosti specifikacije proizvoda z zahtevami tržnih standardov in pravili označevanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14)

Registracijo geografskih označb bi bilo treba poenostaviti in pospešiti, in sicer tako da se ocena skladnosti s predpisi o intelektualni lastnini loči od ocene skladnosti specifikacije proizvoda z zahtevami tržnih standardov in pravili označevanja.

črtano

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Države članice, ki so k Uniji pristopile po letu 2004, bi bilo treba z omogočanjem izmenjave dobrih praks med državami članicami spodbujati, da začnejo postopke za registracijo geografskih označb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Države članice, ki so k Uniji pristopile po letu 2004, bi bilo treba z omogočanjem izmenjave dobrih praks med državami članicami spodbujati, da začnejo postopke za registracijo geografskih označb.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14b) | Partnerjem v državah v razvoju bi bilo zato treba pomagati pri razvijanju sistema geografskih označb in oznak, ki bi jih nato morale priznati tudi Unija in njene države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14b)

Partnerjem v državah v razvoju bi bilo zato treba pomagati pri razvijanju sistema geografskih označb in oznak, ki bi jih nato morale priznati tudi Unija in njene države članice.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Ocena, ki jo opravijo pristojni organi držav članic, je bistven korak v postopku. Države članice imajo splošno znanje, strokovno znanje ter dostop do podatkov in dejstev, zaradi česar same lahko najlažje preverijo, ali so informacije v vlogi pravilne in verodostojne. Zato bi morale države članice zagotoviti, da je rezultat navedene ocene, ki je dosledno evidentiran v enotnem dokumentu, ki povzema pomembne elemente specifikacije proizvoda, zanesljiv in točen. Ob upoštevanju načela subsidiarnosti bi Komisija nato morala pregledati vloge, da se zagotovi, da ne vsebujejo nobenih očitnih napak ter da so upoštevani pravo Unije in interesi
  zainteresiranih strani
  zunaj države članice vložnice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Ocena, ki jo opravijo pristojni organi držav članic, je bistven korak v postopku. Države članice imajo splošno znanje, strokovno znanje ter dostop do podatkov in dejstev, zaradi česar same lahko najlažje preverijo, ali so informacije v vlogi pravilne in verodostojne. Zato bi morale države članice zagotoviti, da je rezultat navedene ocene, ki je dosledno evidentiran v enotnem dokumentu, ki povzema pomembne elemente specifikacije proizvoda, zanesljiv in točen. Ob upoštevanju načela subsidiarnosti bi Komisija nato morala pregledati vloge, da se zagotovi, da ne vsebujejo nobenih očitnih napak ter da so upoštevani pravo Unije in interesi
  zainteresiranih strani
  zunaj države članice vložnice.

| (15) | Ocena, ki jo opravijo pristojni organi držav članic, je bistven korak v postopku. Države članice imajo splošno znanje, strokovno znanje ter dostop do podatkov in dejstev, zaradi česar same lahko najlažje preverijo, ali so informacije v vlogi pravilne in verodostojne. Zato bi morale države članice zagotoviti, da je rezultat navedene ocene, ki je dosledno evidentiran v enotnem dokumentu, ki povzema pomembne elemente specifikacije proizvoda, zanesljiv in točen. Ob upoštevanju načela subsidiarnosti bi Komisija nato morala pregledati vloge, da se zagotovi, da ne vsebujejo nobenih očitnih napak ter da so upoštevani pravo Unije in interesi
  deležnikov
  zunaj države članice vložnice
  in zunaj Unije
  . |
| --- | --- |

(15)

Ocena, ki jo opravijo pristojni organi držav članic, je bistven korak v postopku. Države članice imajo splošno znanje, strokovno znanje ter dostop do podatkov in dejstev, zaradi česar same lahko najlažje preverijo, ali so informacije v vlogi pravilne in verodostojne. Zato bi morale države članice zagotoviti, da je rezultat navedene ocene, ki je dosledno evidentiran v enotnem dokumentu, ki povzema pomembne elemente specifikacije proizvoda, zanesljiv in točen. Ob upoštevanju načela subsidiarnosti bi Komisija nato morala pregledati vloge, da se zagotovi, da ne vsebujejo nobenih očitnih napak ter da so upoštevani pravo Unije in interesi
  deležnikov
  zunaj države članice vložnice
  in zunaj Unije
  .

Sprememba 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17a) | Izkušnje, pridobljene v okviru zaščite označb porekla in geografskih označb v vinskem sektorju, kažejo, da so sedanji postopki za registracijo, spremembo in preklic označb porekla ali geografskih označb Unije ali tretjih držav lahko zapleteni, obremenjujoči in dolgotrajni. Z Uredbo (EU) št. 1308/2013 je nastala pravna praznina, zlasti kar zadeva postopek, ki se uporablja pri vlogah za spremembo specifikacij proizvoda. Postopkovna pravila v zvezi z označbami porekla in geografskimi označbami v vinskem sektorju niso skladna s pravili, ki se v pravu Unije uporabljajo za sheme kakovosti v sektorju živil, žganih pijač in aromatiziranih vin. Posledica tega so nedoslednosti pri uveljavljanju te kategorije pravic intelektualne lastnine. Ta neskladja bi bilo treba obravnavati ob upoštevanju pravice do varstva intelektualne lastnine, določene v členu 17(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. S to uredbo bi bilo zato treba poenostaviti, pojasniti, dopolniti in uskladiti ustrezne postopke. Postopki bi se morali čim bolj zgledovati po učinkovitih in dobro preskušenih postopkih za zaščito pravic intelektualne lastnine, povezanih s kmetijskimi proizvodi in živili, določenimi v Uredbi (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta in izvedbenih uredbah, sprejetih v skladu z njo, obenem pa bi morali upoštevati posebnosti vinskega sektorja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17a)

Izkušnje, pridobljene v okviru zaščite označb porekla in geografskih označb v vinskem sektorju, kažejo, da so sedanji postopki za registracijo, spremembo in preklic označb porekla ali geografskih označb Unije ali tretjih držav lahko zapleteni, obremenjujoči in dolgotrajni. Z Uredbo (EU) št. 1308/2013 je nastala pravna praznina, zlasti kar zadeva postopek, ki se uporablja pri vlogah za spremembo specifikacij proizvoda. Postopkovna pravila v zvezi z označbami porekla in geografskimi označbami v vinskem sektorju niso skladna s pravili, ki se v pravu Unije uporabljajo za sheme kakovosti v sektorju živil, žganih pijač in aromatiziranih vin. Posledica tega so nedoslednosti pri uveljavljanju te kategorije pravic intelektualne lastnine. Ta neskladja bi bilo treba obravnavati ob upoštevanju pravice do varstva intelektualne lastnine, določene v členu 17(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. S to uredbo bi bilo zato treba poenostaviti, pojasniti, dopolniti in uskladiti ustrezne postopke. Postopki bi se morali čim bolj zgledovati po učinkovitih in dobro preskušenih postopkih za zaščito pravic intelektualne lastnine, povezanih s kmetijskimi proizvodi in živili, določenimi v Uredbi (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta in izvedbenih uredbah, sprejetih v skladu z njo, obenem pa bi morali upoštevati posebnosti vinskega sektorja.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17b) | Označbe porekla in geografske označbe so neločljivo povezane z ozemljem držav članic. Nacionalni in lokalni organi so najbolje strokovno podkovani in najbolje poznajo ustrezna dejstva. To bi ob upoštevanju načela subsidiarnosti iz člena 5(3) PDEU morala odražati ustrezna postopkovna pravila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17b)

Označbe porekla in geografske označbe so neločljivo povezane z ozemljem držav članic. Nacionalni in lokalni organi so najbolje strokovno podkovani in najbolje poznajo ustrezna dejstva. To bi ob upoštevanju načela subsidiarnosti iz člena 5(3) PDEU morala odražati ustrezna postopkovna pravila.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17c) | Ocena, ki jo opravijo pristojni organi držav članic, je bistven korak v postopku. Države članice imajo strokovno in drugo znanje ter dostop do podatkov in dejstev, zaradi česar lahko najbolje ocenijo, ali vloga v zvezi z označbo porekla ali geografsko označbo izpolnjuje pogoje za zaščito. Zato bi morale države članice zagotoviti, da je rezultat te ocene, ki bi moral biti dosledno evidentiran v enotnem dokumentu, ki povzema pomembne elemente specifikacije proizvoda, zanesljiv in točen. Ob upoštevanju načela subsidiarnosti bi Komisija nato morala natančno pregledati vloge, da se zagotovi, da ne vsebujejo očitnih napak ter da so se upoštevali pravo Unije in interesi deležnikov zunaj države članice vložnice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17c)

Ocena, ki jo opravijo pristojni organi držav članic, je bistven korak v postopku. Države članice imajo strokovno in drugo znanje ter dostop do podatkov in dejstev, zaradi česar lahko najbolje ocenijo, ali vloga v zvezi z označbo porekla ali geografsko označbo izpolnjuje pogoje za zaščito. Zato bi morale države članice zagotoviti, da je rezultat te ocene, ki bi moral biti dosledno evidentiran v enotnem dokumentu, ki povzema pomembne elemente specifikacije proizvoda, zanesljiv in točen. Ob upoštevanju načela subsidiarnosti bi Komisija nato morala natančno pregledati vloge, da se zagotovi, da ne vsebujejo očitnih napak ter da so se upoštevali pravo Unije in interesi deležnikov zunaj države članice vložnice.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17d) | Proizvajalci proizvodov vinske trte z imenom, zaščitenim kot označba porekla ali geografska označba, se srečujejo s spreminjajočim se in zahtevnim trgom. Potrebujejo postopke, ki bi jim omogočali hitro prilagoditev povpraševanju na trgu, vendar so dejansko kaznovani z dolžino in zapletenostjo sedanjega postopka spremembe, katerega učinek omejuje njihovo sposobnost hitrega odzivanja na trg. Proizvajalcem proizvodov vinske trte z imenom, zaščitenim kot označba porekla ali geografska označba, bi bilo treba poleg tega omogočiti, da upoštevajo razvoj na področju znanstvenega in tehničnega znanja ter okoljske spremembe. Za zmanjšanje števila stopenj teh postopkov in uveljavitev načela subsidiarnosti na tem področju bi bilo treba na ravni države članice odobriti odločitve o spremembah, ki se ne nanašajo na bistvene elemente specifikacije proizvoda. Proizvajalcem bi moralo biti omogočeno, da zadevne spremembe uporabijo takoj po zaključku nacionalnega postopka. Ponovno preverjanje vloge za odobritev na ravni Unije se ne bi smelo zahtevati. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17d)

Proizvajalci proizvodov vinske trte z imenom, zaščitenim kot označba porekla ali geografska označba, se srečujejo s spreminjajočim se in zahtevnim trgom. Potrebujejo postopke, ki bi jim omogočali hitro prilagoditev povpraševanju na trgu, vendar so dejansko kaznovani z dolžino in zapletenostjo sedanjega postopka spremembe, katerega učinek omejuje njihovo sposobnost hitrega odzivanja na trg. Proizvajalcem proizvodov vinske trte z imenom, zaščitenim kot označba porekla ali geografska označba, bi bilo treba poleg tega omogočiti, da upoštevajo razvoj na področju znanstvenega in tehničnega znanja ter okoljske spremembe. Za zmanjšanje števila stopenj teh postopkov in uveljavitev načela subsidiarnosti na tem področju bi bilo treba na ravni države članice odobriti odločitve o spremembah, ki se ne nanašajo na bistvene elemente specifikacije proizvoda. Proizvajalcem bi moralo biti omogočeno, da zadevne spremembe uporabijo takoj po zaključku nacionalnega postopka. Ponovno preverjanje vloge za odobritev na ravni Unije se ne bi smelo zahtevati.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17e) | Vendar bi morala biti Komisija za zaščito interesov tretjih oseb s sedežem v državah članicah, ki niso država članica, v kateri se proizvajajo proizvodi vinske trte, še naprej odgovorna za odobritev sprememb, za katere se zahteva postopek ugovora na ravni Unije. Zato bi bilo treba uvesti novo razvrstitev sprememb: standardne spremembe, ki ne povzročajo postopkov ugovora na ravni Unije in se torej uporabljajo takoj, ko jih odobri država članica; spremembe na ravni Unije, ki se uporabljajo šele po odobritvi Komisije, po zaključku postopka ugovora na ravni Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17e)

Vendar bi morala biti Komisija za zaščito interesov tretjih oseb s sedežem v državah članicah, ki niso država članica, v kateri se proizvajajo proizvodi vinske trte, še naprej odgovorna za odobritev sprememb, za katere se zahteva postopek ugovora na ravni Unije. Zato bi bilo treba uvesti novo razvrstitev sprememb: standardne spremembe, ki ne povzročajo postopkov ugovora na ravni Unije in se torej uporabljajo takoj, ko jih odobri država članica; spremembe na ravni Unije, ki se uporabljajo šele po odobritvi Komisije, po zaključku postopka ugovora na ravni Unije.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17f) | Uvesti bi bilo treba začasne spremembe, da bi se lahko proizvodi vinske trte z zaščiteno označbo porekla ali geografsko označbo še naprej tržili pod zaščitenimi imeni v primeru naravnih nesreč ali neugodnih vremenskih razmer ali sprejetja sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, zaradi katerih izvajalci začasno ne morejo izpolnjevati zahtev specifikacije proizvoda. Zaradi njihove nujnosti bi se morale začasne spremembe začeti uporabljati takoj, ko jih država članica odobri. Seznam nujnih razlogov za začasne spremembe je izčrpen zaradi izjemnega značaja začasnih sprememb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17f)

Uvesti bi bilo treba začasne spremembe, da bi se lahko proizvodi vinske trte z zaščiteno označbo porekla ali geografsko označbo še naprej tržili pod zaščitenimi imeni v primeru naravnih nesreč ali neugodnih vremenskih razmer ali sprejetja sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, zaradi katerih izvajalci začasno ne morejo izpolnjevati zahtev specifikacije proizvoda. Zaradi njihove nujnosti bi se morale začasne spremembe začeti uporabljati takoj, ko jih država članica odobri. Seznam nujnih razlogov za začasne spremembe je izčrpen zaradi izjemnega značaja začasnih sprememb.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17 g) | Za spremembe na ravni Unije bi bilo treba uporabljati postopek za vloge za zaščito, da se zagotovijo enaka učinkovitost in jamstva. Uporabljati bi se morale smiselno z izključitvijo nekaterih stopenj, ki bi jih bilo treba zaradi zmanjšanja upravnega bremena odpraviti. Vzpostaviti bi bilo treba postopek za standardne in začasne spremembe, da bi lahko države članice ustrezno ocenjevale vloge in da bi se zagotovil skladen pristop v vseh državah članicah. Natančnost in izčrpnost ocene držav članic bi morala biti enakovredna natančnosti in izčrpnosti, ki se zahtevata za postopek ocenjevanja v okviru postopka, ki se uporablja za vloge za zaščito. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17 g)

Za spremembe na ravni Unije bi bilo treba uporabljati postopek za vloge za zaščito, da se zagotovijo enaka učinkovitost in jamstva. Uporabljati bi se morale smiselno z izključitvijo nekaterih stopenj, ki bi jih bilo treba zaradi zmanjšanja upravnega bremena odpraviti. Vzpostaviti bi bilo treba postopek za standardne in začasne spremembe, da bi lahko države članice ustrezno ocenjevale vloge in da bi se zagotovil skladen pristop v vseh državah članicah. Natančnost in izčrpnost ocene držav članic bi morala biti enakovredna natančnosti in izčrpnosti, ki se zahtevata za postopek ocenjevanja v okviru postopka, ki se uporablja za vloge za zaščito.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 h (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17h) | Pri standardnih in začasnih spremembah, povezanih z zaščitenimi označbami porekla in geografskimi označbami tretjih držav, bi bilo treba uporabljati pristop, določen za države članice, odločitev o odobritvi pa bi bilo treba sprejeti v skladu s sistemom, veljavnim v zadevni tretji državi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17h)

Pri standardnih in začasnih spremembah, povezanih z zaščitenimi označbami porekla in geografskimi označbami tretjih držav, bi bilo treba uporabljati pristop, določen za države članice, odločitev o odobritvi pa bi bilo treba sprejeti v skladu s sistemom, veljavnim v zadevni tretji državi.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17 i (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (17i) | Sprejeti bi bilo treba pravila o začasnem označevanju in predstavitvi proizvodov vinske trte, katerih ime je predmet vloge za zaščito kot označba porekla ali geografska označba, da bi se zagotovila zaščita zakonitih interesov izvajalcev, ob upoštevanju načela poštene konkurence in obveznosti sporočanja ustreznih informacij potrošnikom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17i)

Sprejeti bi bilo treba pravila o začasnem označevanju in predstavitvi proizvodov vinske trte, katerih ime je predmet vloge za zaščito kot označba porekla ali geografska označba, da bi se zagotovila zaščita zakonitih interesov izvajalcev, ob upoštevanju načela poštene konkurence in obveznosti sporočanja ustreznih informacij potrošnikom.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | Ko se z delegiranim aktom začne uporabljati točka (gb) člena 119(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 o obveznem označevanju seznama sestavin za vino, se navedeni seznam ne predloži po serijah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(22a)

Ko se z delegiranim aktom začne uporabljati točka (gb) člena 119(1) Uredbe (EU) št. 1308/2013 o obveznem označevanju seznama sestavin za vino, se navedeni seznam ne predloži po serijah.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23a) | Za zagotovitev pravne varnosti za uspešen razvoj proizvodnje mleka v Uniji in upoštevanje krčenja enotnega trga po izstopu Združenega kraljestva iz Unije je treba posodobiti količinske omejitve Unije, ki se uporabljajo za omogočanje organizacijam proizvajalcev, ki jih sestavljajo proizvajalci mleka ali njihova združenja, da se z mlekarno kolektivno pogajajo o pogodbenih pogojih, vključno s cenami, za vso proizvodnjo surovega mleka svojih članov ali del te proizvodnje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23a)

Za zagotovitev pravne varnosti za uspešen razvoj proizvodnje mleka v Uniji in upoštevanje krčenja enotnega trga po izstopu Združenega kraljestva iz Unije je treba posodobiti količinske omejitve Unije, ki se uporabljajo za omogočanje organizacijam proizvajalcev, ki jih sestavljajo proizvajalci mleka ali njihova združenja, da se z mlekarno kolektivno pogajajo o pogodbenih pogojih, vključno s cenami, za vso proizvodnjo surovega mleka svojih članov ali del te proizvodnje.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23b) | Da bi se upoštevale najnovejše zakonodajne spremembe iz Uredbe (EU) 2017/2393 in odpravila nekatera posebna pravila, ki so postala omejujoča glede na splošni sistem, je treba pojasniti, da se lahko organizacije proizvajalcev, ki jih sestavljajo proizvajalci mleka ali njihova združenja, priznajo v skladu s členoma 152 in 161 Uredbe (EU) št. 1308/2013, ter črtati posebna pravila za priznane medpanožne organizacije v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, kar zadeva njihovo priznanje in pravila za preklic priznanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23b)

Da bi se upoštevale najnovejše zakonodajne spremembe iz Uredbe (EU) 2017/2393 in odpravila nekatera posebna pravila, ki so postala omejujoča glede na splošni sistem, je treba pojasniti, da se lahko organizacije proizvajalcev, ki jih sestavljajo proizvajalci mleka ali njihova združenja, priznajo v skladu s členoma 152 in 161 Uredbe (EU) št. 1308/2013, ter črtati posebna pravila za priznane medpanožne organizacije v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, kar zadeva njihovo priznanje in pravila za preklic priznanja.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23c) | Kodificirati bi bilo treba pravila o priznanju nadnacionalnih organizacij proizvajalcev, nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev in nadnacionalnih medpanožnih organizacij ter tudi pravila, ki pojasnjujejo pristojnost zadevnih držav članic. Ob upoštevanju pravice do ustanavljanja in hkratnem priznavanju težav, ki jih imajo te organizacije pri doseganju priznanja države članice, v kateri imajo te organizacije in združenja veliko število članov ali v kateri imajo velik obseg ali veliko vrednost tržne proizvodnje, ali ki jih imajo države članice, v kateri imajo sedež, pri odločanju o njihovem priznanju, bi bilo treba odgovornost za priznanje teh organizacij in združenj dodeliti Komisiji in določiti pravila za vzpostavitev upravne podpore, ki jo države članice potrebujejo pri medsebojnem sodelovanju in sodelovanju s Komisijo, da bo lahko odločila, ali organizacija ali združenje izpolnjuje pogoje za priznanje, oziroma obravnavala primere neskladnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23c)

Kodificirati bi bilo treba pravila o priznanju nadnacionalnih organizacij proizvajalcev, nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev in nadnacionalnih medpanožnih organizacij ter tudi pravila, ki pojasnjujejo pristojnost zadevnih držav članic. Ob upoštevanju pravice do ustanavljanja in hkratnem priznavanju težav, ki jih imajo te organizacije pri doseganju priznanja države članice, v kateri imajo te organizacije in združenja veliko število članov ali v kateri imajo velik obseg ali veliko vrednost tržne proizvodnje, ali ki jih imajo države članice, v kateri imajo sedež, pri odločanju o njihovem priznanju, bi bilo treba odgovornost za priznanje teh organizacij in združenj dodeliti Komisiji in določiti pravila za vzpostavitev upravne podpore, ki jo države članice potrebujejo pri medsebojnem sodelovanju in sodelovanju s Komisijo, da bo lahko odločila, ali organizacija ali združenje izpolnjuje pogoje za priznanje, oziroma obravnavala primere neskladnosti.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23d) | Da bi kmetijskim proizvajalcem omogočili odzivanje na vse večjo koncentracijo drugih členov na začetku in na koncu dobavne verige kmetijske ponudbe, bi bilo treba združenjem organizacij proizvajalcev omogočiti sodelovanje pri ustanovitvi združenja organizacij proizvajalcev. Prav tako je za doseganje istih ciljev treba omogočiti medpanožnim organizacijam, da ustanovijo združenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23d)

Da bi kmetijskim proizvajalcem omogočili odzivanje na vse večjo koncentracijo drugih členov na začetku in na koncu dobavne verige kmetijske ponudbe, bi bilo treba združenjem organizacij proizvajalcev omogočiti sodelovanje pri ustanovitvi združenja organizacij proizvajalcev. Prav tako je za doseganje istih ciljev treba omogočiti medpanožnim organizacijam, da ustanovijo združenja.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23e) | Glede na pomen zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb v evropski kmetijski proizvodnji in ob upoštevanju uspeha uvedbe pravil za uravnavanje ponudbe za sir in sušeno stegno z oznakami kakovosti za zagotavljanje dodane vrednosti in ohranitev kakovosti teh proizvodov bi bilo treba ta pravila razširiti na vse kmetijske proizvode z oznako kakovosti. Državam članicam bi torej morali dovoliti, da uporabijo pravila za uravnavanje celotne ponudbe kmetijskih izdelkov z oznako kakovosti, proizvedenih na opredeljenem geografskem območju, na zahtevo medpanožne organizacije, organizacije proizvajalcev ali skupine, opredeljene v Uredbi (EU) št. 1151/2012, če taka pravila podpira velika večina proizvajalcev tega proizvoda, po potrebi pa tudi kmetijski proizvajalci na zadevnem geografskem območju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23e)

Glede na pomen zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb v evropski kmetijski proizvodnji in ob upoštevanju uspeha uvedbe pravil za uravnavanje ponudbe za sir in sušeno stegno z oznakami kakovosti za zagotavljanje dodane vrednosti in ohranitev kakovosti teh proizvodov bi bilo treba ta pravila razširiti na vse kmetijske proizvode z oznako kakovosti. Državam članicam bi torej morali dovoliti, da uporabijo pravila za uravnavanje celotne ponudbe kmetijskih izdelkov z oznako kakovosti, proizvedenih na opredeljenem geografskem območju, na zahtevo medpanožne organizacije, organizacije proizvajalcev ali skupine, opredeljene v Uredbi (EU) št. 1151/2012, če taka pravila podpira velika večina proizvajalcev tega proizvoda, po potrebi pa tudi kmetijski proizvajalci na zadevnem geografskem območju.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 f (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23f) | Da bi spodbujali boljši prenos tržnih signalov in okrepili povezavo med cenami proizvajalcev in dodano vrednostjo vzdolž celotne verige preskrbe s hrano, bi bilo treba razširiti mehanizme za porazdelitev vrednosti med kmeti, vključno z združenji kmetov, in njihovimi prvimi kupci na preostanek sektorja s proizvodi z oznako kakovosti, ki jo priznava evropsko in nacionalno pravo. Kmetje, vključno z združenji kmetov, bi morali imeti možnost, da se z akterji na različnih stopnjah proizvodnje, predelave in trženja dogovorijo o klavzuli o porazdelitvi vrednosti, vključno s tržnimi bonusi in izgubami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23f)

Da bi spodbujali boljši prenos tržnih signalov in okrepili povezavo med cenami proizvajalcev in dodano vrednostjo vzdolž celotne verige preskrbe s hrano, bi bilo treba razširiti mehanizme za porazdelitev vrednosti med kmeti, vključno z združenji kmetov, in njihovimi prvimi kupci na preostanek sektorja s proizvodi z oznako kakovosti, ki jo priznava evropsko in nacionalno pravo. Kmetje, vključno z združenji kmetov, bi morali imeti možnost, da se z akterji na različnih stopnjah proizvodnje, predelave in trženja dogovorijo o klavzuli o porazdelitvi vrednosti, vključno s tržnimi bonusi in izgubami.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 g (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (23 g) | Da se zagotovi učinkovita uporaba vseh vrst klavzul o porazdelitvi vrednosti, bi bilo treba pojasniti, da bi lahko te klavzule temeljile zlasti na gospodarskih kazalnikih stroškov proizvodnje in trženja ter njihovem gibanju, cenah kmetijskih proizvodov in živil na ustreznih trgih in njihovem gibanju ali količinah, sestavi, kakovosti, sledljivosti ali po potrebi ustreznosti glede na specifikacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(23 g)

Da se zagotovi učinkovita uporaba vseh vrst klavzul o porazdelitvi vrednosti, bi bilo treba pojasniti, da bi lahko te klavzule temeljile zlasti na gospodarskih kazalnikih stroškov proizvodnje in trženja ter njihovem gibanju, cenah kmetijskih proizvodov in živil na ustreznih trgih in njihovem gibanju ali količinah, sestavi, kakovosti, sledljivosti ali po potrebi ustreznosti glede na specifikacije.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27a) | Da bi se dosegel cilj udeležbe pri stabilnosti kmetijskih trgov, bi bilo treba okrepiti orodja, ki spodbujajo njihovo preglednost. Izkušnje različnih evropskih sektorskih observatorijev kmetijskih trgov so pozitivne, zato bi bilo treba ustanoviti evropski observatorij za trge kmetijskih proizvodov in vzpostaviti sistem za poročanje o informacijah, ki jih ta potrebuje za svoje delo, da se gospodarskim subjektom in javnim organom omogoči sprejemanje informiranih odločitev ter poenostavita spremljanje in evidentiranje razvoja trga. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27a)

Da bi se dosegel cilj udeležbe pri stabilnosti kmetijskih trgov, bi bilo treba okrepiti orodja, ki spodbujajo njihovo preglednost. Izkušnje različnih evropskih sektorskih observatorijev kmetijskih trgov so pozitivne, zato bi bilo treba ustanoviti evropski observatorij za trge kmetijskih proizvodov in vzpostaviti sistem za poročanje o informacijah, ki jih ta potrebuje za svoje delo, da se gospodarskim subjektom in javnim organom omogoči sprejemanje informiranih odločitev ter poenostavita spremljanje in evidentiranje razvoja trga.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27b) | Da se pojasnijo odločitve organov in institucij Unije in okrepi učinkovitost ukrepov za preprečevanje in upravljanje motenj na trgih, bi bilo treba vzpostaviti mehanizem zgodnjega opozarjanja, s katerim bi evropski observatorij za trge kmetijskih proizvodov obveščal Evropski parlament, Svet in Komisijo o nevarnostih motenj na trgu ter po potrebi izdal priporočilo o ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Komisija, ki je edina pristojna za pobude na tem področju, bi imela na voljo 30 dni za predstavitev primernih ukrepov za odpravo teh motenj na trgu ali utemeljitev, zakaj jih ni pripravila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(27b)

Da se pojasnijo odločitve organov in institucij Unije in okrepi učinkovitost ukrepov za preprečevanje in upravljanje motenj na trgih, bi bilo treba vzpostaviti mehanizem zgodnjega opozarjanja, s katerim bi evropski observatorij za trge kmetijskih proizvodov obveščal Evropski parlament, Svet in Komisijo o nevarnostih motenj na trgu ter po potrebi izdal priporočilo o ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Komisija, ki je edina pristojna za pobude na tem področju, bi imela na voljo 30 dni za predstavitev primernih ukrepov za odpravo teh motenj na trgu ali utemeljitev, zakaj jih ni pripravila.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 29

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (29) | Zaradi razveljavitve Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17) z Uredbo (EU) .../... (
  uredba o strateškem načrtu SKP
  ) bi bilo treba določbe, ki se nanašajo na preglede in kazni v zvezi s tržnimi standardi ter zaščitenimi označbami porekla, geografskimi označbami in tradicionalnimi izrazi, vključiti v Uredbo (EU) št. 1308/2013. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(29)

Zaradi razveljavitve Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17) z Uredbo (EU) .../... (
  uredba o strateškem načrtu SKP
  ) bi bilo treba določbe, ki se nanašajo na preglede in kazni v zvezi s tržnimi standardi ter zaščitenimi označbami porekla, geografskimi označbami in tradicionalnimi izrazi, vključiti v Uredbo (EU) št. 1308/2013.

| (29) | Zaradi razveljavitve Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17) z Uredbo (EU) .../... (
  horizontalna uredba
  ) bi bilo treba določbe, ki se nanašajo na preglede in kazni v zvezi s tržnimi standardi ter zaščitenimi označbami porekla, geografskimi označbami in tradicionalnimi izrazi, vključiti v Uredbo (EU) št. 1308/2013
  ter pri tem za zagotovitev učinkovitosti pojasniti, da ti pregledi lahko zajemajo dokumentacijske preglede in preglede na kraju samem, ki bi bili potrebni le, če zahtev iz specifikacij ni mogoče varno preveriti z dokumentacijskim pregledom
  . |
| --- | --- |

(29)

Zaradi razveljavitve Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (17) z Uredbo (EU) .../... (
  horizontalna uredba
  ) bi bilo treba določbe, ki se nanašajo na preglede in kazni v zvezi s tržnimi standardi ter zaščitenimi označbami porekla, geografskimi označbami in tradicionalnimi izrazi, vključiti v Uredbo (EU) št. 1308/2013
  ter pri tem za zagotovitev učinkovitosti pojasniti, da ti pregledi lahko zajemajo dokumentacijske preglede in preglede na kraju samem, ki bi bili potrebni le, če zahtev iz specifikacij ni mogoče varno preveriti z dokumentacijskim pregledom
  .

Sprememba 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (30a) | Za nadaljnjo podporo sektorju sladkorja pri razvoju in prehodu po prenehanju sistema kvot bi bilo treba pojasniti, da poročanja o cenah na trgih zajemajo tudi etanol, omogočiti uporabo spravnih postopkov ali postopkov posredovanja kot alternativo arbitraži ter v tej uredbi kodificirati klavzulo o porazdelitvi vrednosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(30a)

Za nadaljnjo podporo sektorju sladkorja pri razvoju in prehodu po prenehanju sistema kvot bi bilo treba pojasniti, da poročanja o cenah na trgih zajemajo tudi etanol, omogočiti uporabo spravnih postopkov ali postopkov posredovanja kot alternativo arbitraži ter v tej uredbi kodificirati klavzulo o porazdelitvi vrednosti.

Sprememba 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33a) | Omogočiti bi bilo treba pravne mehanizme za zagotovitev, da so proizvodi z neobvezno navedbo kakovosti „gorski proizvod“ prisotni na trgu druge države le, če ne kršijo morebitnih zahtev za uporabo te navedbe kakovosti v dani državi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(33a)

Omogočiti bi bilo treba pravne mehanizme za zagotovitev, da so proizvodi z neobvezno navedbo kakovosti „gorski proizvod“ prisotni na trgu druge države le, če ne kršijo morebitnih zahtev za uporabo te navedbe kakovosti v dani državi.

Sprememba 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (34a) | Seznam proizvodov, ki jih je mogoče zaščititi kot ZOP ali ZGO, bi bilo treba razširiti s proizvodi, po katerih evropski potrošniki vse bolj povprašujejo, kot je čebelji vosek, ki se vedno bolj uporablja v živilski in kozmetični industriji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(34a)

Seznam proizvodov, ki jih je mogoče zaščititi kot ZOP ali ZGO, bi bilo treba razširiti s proizvodi, po katerih evropski potrošniki vse bolj povprašujejo, kot je čebelji vosek, ki se vedno bolj uporablja v živilski in kozmetični industriji.

Sprememba 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (35) | Zneske finančnih sredstev, ki so na voljo za financiranje ukrepov v okviru uredb (EU) št. 228/2013 (20) in (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (21), bi bilo treba
  posodobiti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35)

Zneske finančnih sredstev, ki so na voljo za financiranje ukrepov v okviru uredb (EU) št. 228/2013 (20) in (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (21), bi bilo treba
  posodobiti
  .

| (35) | Zneske finančnih sredstev, ki so na voljo za financiranje ukrepov v okviru uredb (EU) št. 228/2013 (20) in (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (21), bi bilo treba
  ohraniti
  . |
| --- | --- |

(35)

Zneske finančnih sredstev, ki so na voljo za financiranje ukrepov v okviru uredb (EU) št. 228/2013 (20) in (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (21), bi bilo treba
  ohraniti
  .

Sprememba 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (35a) | Medpanožne organizacije, priznane v skladu s členom 157 Uredbe (EU) št. 1308/2013, so bistvenega pomena za razvoj kmetijskih dejavnosti za diverzifikacijo najbolj oddaljenih regij, zlasti v živinorejskem sektorju. Dejansko so lokalni trgi najbolj oddaljenih regij zaradi majhnosti in otoške lege še posebej izpostavljeni nihanju cen v zvezi z uvoznimi tokovi iz preostalega dela Unije ali iz tretjih držav. Te medpanožne organizacije združujejo vse gospodarske subjekte, ki delujejo na trgu, tako tiste na začetku kot tiste na koncu verige, in v zvezi s tem uvedejo skupne ukrepe, ki omogočajo, da se lokalna proizvodnja ohrani na trgu, zlasti z ukrepi zbiranja podatkov ali razširjanja informacij. V ta namen bi bilo treba ne glede na člene 28, 29 in 110 PDEU ter brez poseganja v člena 164 in 165 Uredbe (EU) št. 1308/2013 zadevni državi članici omogočiti, da v okviru razširjenih panožnih sporazumov, po posvetovanju z ustreznimi akterji, določi, da posamezni gospodarski subjekti ali skupine izvajalcev, ki niso člani organizacije in ki delujejo na lokalnem trgu, plačajo finančni prispevek, ne glede na izvor, tudi če je prihodek od teh prispevkov namenjen financiranju ukrepov v korist ohranjanja lokalne proizvodnje ali če se taki prispevki zaračunajo na drugi ravni trgovine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(35a)

Medpanožne organizacije, priznane v skladu s členom 157 Uredbe (EU) št. 1308/2013, so bistvenega pomena za razvoj kmetijskih dejavnosti za diverzifikacijo najbolj oddaljenih regij, zlasti v živinorejskem sektorju. Dejansko so lokalni trgi najbolj oddaljenih regij zaradi majhnosti in otoške lege še posebej izpostavljeni nihanju cen v zvezi z uvoznimi tokovi iz preostalega dela Unije ali iz tretjih držav. Te medpanožne organizacije združujejo vse gospodarske subjekte, ki delujejo na trgu, tako tiste na začetku kot tiste na koncu verige, in v zvezi s tem uvedejo skupne ukrepe, ki omogočajo, da se lokalna proizvodnja ohrani na trgu, zlasti z ukrepi zbiranja podatkov ali razširjanja informacij. V ta namen bi bilo treba ne glede na člene 28, 29 in 110 PDEU ter brez poseganja v člena 164 in 165 Uredbe (EU) št. 1308/2013 zadevni državi članici omogočiti, da v okviru razširjenih panožnih sporazumov, po posvetovanju z ustreznimi akterji, določi, da posamezni gospodarski subjekti ali skupine izvajalcev, ki niso člani organizacije in ki delujejo na lokalnem trgu, plačajo finančni prispevek, ne glede na izvor, tudi če je prihodek od teh prispevkov namenjen financiranju ukrepov v korist ohranjanja lokalne proizvodnje ali če se taki prispevki zaračunajo na drugi ravni trgovine.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | vstavi se naslednja uvodna izjava:









  „(25a) | Pomoč, dodeljena v okviru šolske sheme, za razdeljevanje proizvodov bi morala, kadar je mogoče, spodbujati proizvode s kratko dobavno verigo.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)

„(25a)

Pomoč, dodeljena v okviru šolske sheme, za razdeljevanje proizvodov bi morala, kadar je mogoče, spodbujati proizvode s kratko dobavno verigo.“;

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Uvodna izjava 127 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1a) | vstavi se naslednja uvodna izjava:









  „(127a) | V pisnih pogodbah v sektorju mleka in mlečnih izdelkov, ki so lahko obvezne v nekaterih državah članicah oziroma jih imajo proizvajalci, organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev v vsakem primeru pravico zahtevati, bi morala med drugim biti določena cena, ki se plača za oddajo, ki bi morala po možnosti pokrivati stroške proizvodnje in ki se lahko izračuna na podlagi enostavno dostopnih in razumljivih kazalnikov proizvodnih in tržnih stroškov, ki jih države članice lahko določijo z objektivnimi merili in na podlagi študij o proizvodnji ter prehranski verigi.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1a)

„(127a)

V pisnih pogodbah v sektorju mleka in mlečnih izdelkov, ki so lahko obvezne v nekaterih državah članicah oziroma jih imajo proizvajalci, organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev v vsakem primeru pravico zahtevati, bi morala med drugim biti določena cena, ki se plača za oddajo, ki bi morala po možnosti pokrivati stroške proizvodnje in ki se lahko izračuna na podlagi enostavno dostopnih in razumljivih kazalnikov proizvodnih in tržnih stroškov, ki jih države članice lahko določijo z objektivnimi merili in na podlagi študij o proizvodnji ter prehranski verigi.“;

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Uvodna izjava 139 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1b) | vstavi se naslednja uvodna izjava:









  „(139a) | V pisnih pogodbah, ki so lahko obvezne v nekaterih državah članicah oziroma jih imajo proizvajalci, organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev v vsakem primeru pravico zahtevati, bi morala med drugim biti določena cena, ki se plača za oddajo, ki bi morala po možnosti pokrivati stroške proizvodnje in ki se lahko izračuna na podlagi enostavno dostopnih in razumljivih kazalnikov proizvodnih in tržnih stroškov, ki jih države članice lahko določijo z objektivnimi merili ter na podlagi študij o proizvodnji in prehranjevalni verigi.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1b)

„(139a)

V pisnih pogodbah, ki so lahko obvezne v nekaterih državah članicah oziroma jih imajo proizvajalci, organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev v vsakem primeru pravico zahtevati, bi morala med drugim biti določena cena, ki se plača za oddajo, ki bi morala po možnosti pokrivati stroške proizvodnje in ki se lahko izračuna na podlagi enostavno dostopnih in razumljivih kazalnikov proizvodnih in tržnih stroškov, ki jih države članice lahko določijo z objektivnimi merili ter na podlagi študij o proizvodnji in prehranjevalni verigi.“;

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 c (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1c) | člen 1 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(-1c)

Člen 1

„Člen 1

Področje uporabe

Področje uporabe

1.   S to uredbo se vzpostavlja skupna ureditev trgov za kmetijske proizvode, kar pomeni vse proizvode iz Priloge I k Pogodbama, z izjemo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, kot so opredeljeni v zakonodajnih aktih Unije na področju skupne ureditve trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva.

1.   S to uredbo se vzpostavlja skupna ureditev trgov za kmetijske proizvode, kar pomeni vse proizvode iz Priloge I k Pogodbama, z izjemo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, kot so opredeljeni v zakonodajnih aktih Unije na področju skupne ureditve trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva.
  Ta uredba opredeljuje javne standarde, pravila glede preglednosti trga in orodja za obvladovanje kriz, ki bodo javnim organom, zlasti Komisiji, omogočila, da zagotovijo nadzor, upravljanje in ureditev kmetijskih trgov.

2.   Kmetijski proizvodi, kot so opredeljeni v odstavku 1, se razdelijo v naslednje sektorje, kot so navedeni v ustrezni delih seznama iz Priloge I:

2.   Kmetijski proizvodi, kot so opredeljeni v odstavku 1, se razdelijo v naslednje sektorje, kot so navedeni v ustreznih delih seznama iz Priloge I:

| (a) | žita, del I; |
| --- | --- |

(a)

žita, del I;

| (a) | žita, del I; |
| --- | --- |

(a)

žita, del I;

| (b) | riž, del II; |
| --- | --- |

(b)

riž, del II;

| (b) | riž, del II; |
| --- | --- |

(b)

riž, del II;

| (c) | sladkor, del III; |
| --- | --- |

(c)

sladkor, del III;

| (c) | sladkor,
  sladkorna pesa in sladkorni trs,
  del III; |
| --- | --- |

(c)

sladkor,
  sladkorna pesa in sladkorni trs,
  del III;

sladkorna pesa in sladkorni trs,

| (d) | posušena krma, del IV; |
| --- | --- |

(d)

posušena krma, del IV;

| (d) | posušena krma, del IV; |
| --- | --- |

(d)

posušena krma, del IV;

| (e) | semena, del V; |
| --- | --- |

(e)

semena, del V;

| (e) | semena, del V; |
| --- | --- |

(e)

semena, del V;

| (f) | hmelj, del VI; |
| --- | --- |

(f)

hmelj, del VI;

| (f) | hmelj, del VI; |
| --- | --- |

(f)

hmelj, del VI;

| (g) | oljčno olje in namizne oljke, del VII; |
| --- | --- |

(g)

oljčno olje in namizne oljke, del VII;

| (g) | oljčno olje in namizne oljke, del VII; |
| --- | --- |

(g)

oljčno olje in namizne oljke, del VII;

| (h) | lan in konoplja, del VIII; |
| --- | --- |

(h)

lan in konoplja, del VIII;

| (h) | lan in konoplja, del VIII; |
| --- | --- |

(h)

lan in konoplja, del VIII;

| (i) | sadje in zelenjava, del IX; |
| --- | --- |

(i)

sadje in zelenjava, del IX;

| (i) | sadje in zelenjava, del IX; |
| --- | --- |

(i)

sadje in zelenjava, del IX;

| (j) | proizvodi iz predelanega sadja in zelenjave, del X; |
| --- | --- |

(j)

proizvodi iz predelanega sadja in zelenjave, del X;

| (j) | proizvodi iz predelanega sadja in zelenjave, del X; |
| --- | --- |

(j)

proizvodi iz predelanega sadja in zelenjave, del X;

| (k) | banane, del XI; |
| --- | --- |

(k)

banane, del XI;

| (k) | banane, del XI; |
| --- | --- |

(k)

banane, del XI;

| (l) | vino, del XII; |
| --- | --- |

(l)

vino, del XII;

| (l) | vino, del XII; |
| --- | --- |

(l)

vino, del XII;

| (m) | živo drevje in druge rastline, čebulice, korenine in podobno, rezano cvetje in okrasno listje, del XIII; |
| --- | --- |

(m)

živo drevje in druge rastline, čebulice, korenine in podobno, rezano cvetje in okrasno listje, del XIII;

| (m) | živo drevje in druge rastline, čebulice, korenine in podobno, rezano cvetje in okrasno listje, del XIII; |
| --- | --- |

(m)

živo drevje in druge rastline, čebulice, korenine in podobno, rezano cvetje in okrasno listje, del XIII;

| (n) | tobak, del XIV; |
| --- | --- |

(n)

tobak, del XIV;

| (n) | tobak, del XIV; |
| --- | --- |

(n)

tobak, del XIV;

| (o) | goveje in telečje meso, del XV; |
| --- | --- |

(o)

goveje in telečje meso, del XV;

| (o) | goveje in telečje meso, del XV; |
| --- | --- |

(o)

goveje in telečje meso, del XV;

| (p) | mleko in mlečni proizvodi, del XVI; |
| --- | --- |

(p)

mleko in mlečni proizvodi, del XVI;

| (p) | mleko in mlečni proizvodi, del XVI; |
| --- | --- |

(p)

mleko in mlečni proizvodi, del XVI;

| (q) | prašičje meso, del XVII; |
| --- | --- |

(q)

prašičje meso, del XVII;

| (q) | prašičje meso, del XVII; |
| --- | --- |

(q)

prašičje meso, del XVII;

| (r) | ovčje in kozje meso, del XVIII; |
| --- | --- |

(r)

ovčje in kozje meso, del XVIII;

| (r) | ovčje in kozje meso, del XVIII; |
| --- | --- |

(r)

ovčje in kozje meso, del XVIII;

| (s) | jajca, del XIX; |
| --- | --- |

(s)

jajca, del XIX;

| (s) | jajca, del XIX; |
| --- | --- |

(s)

jajca, del XIX;

| (t) | perutninsko meso, del XX; |
| --- | --- |

(t)

perutninsko meso, del XX;

| (t) | perutninsko meso, del XX; |
| --- | --- |

(t)

perutninsko meso, del XX;

| (u) | etilni alkohol kmetijskega izvora, del XXI; |
| --- | --- |

(u)

etilni alkohol kmetijskega izvora, del XXI;

| (u) | etilni alkohol kmetijskega izvora, del XXI; |
| --- | --- |

(u)

etilni alkohol kmetijskega izvora, del XXI;

| (v) | čebelarski proizvodi, del XXII; |
| --- | --- |

(v)

čebelarski proizvodi, del XXII;

| (v) | čebelarski proizvodi, del XXII; |
| --- | --- |

(v)

čebelarski proizvodi, del XXII;

| (w) | sviloprejke, del XXIII; |
| --- | --- |

(w)

sviloprejke, del XXIII;

| (w) | sviloprejke, del XXIII; |
| --- | --- |

(w)

sviloprejke, del XXIII;

| (x) | drugi proizvodi, del XXIV. |
| --- | --- |

(x)

drugi proizvodi, del XXIV.

| (x) | drugi proizvodi, del XXIV.“; |
| --- | --- |

(x)

drugi proizvodi, del XXIV.“;

Sprememba 47

Sprememba 47

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 d (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1d) | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 1a




  Posebni cilji




  Brez poseganja v izvajanje splošnih in posebnih ciljev iz členov 5 in 6 uredbe (EU) [strateški načrt SKP] ter v skladu s členom 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije skupna ureditev trgov kmetijskih proizvodov iz člena 1 prispeva k doseganju naslednjih posebnih ciljev:










  (a) | udeležba pri stabilizaciji kmetijskih trgov in povečanje njihove preglednosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(-1d)

(-1d)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 1a

Posebni cilji

Brez poseganja v izvajanje splošnih in posebnih ciljev iz členov 5 in 6 uredbe (EU) [strateški načrt SKP] ter v skladu s členom 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije skupna ureditev trgov kmetijskih proizvodov iz člena 1 prispeva k doseganju naslednjih posebnih ciljev:

(a)

udeležba pri stabilizaciji kmetijskih trgov in povečanje njihove preglednosti;

| (b) | spodbujanje pravilnega delovanja verige preskrbe s hrano in zagotavljanje primernega dohodka za kmetijske proizvajalce; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje pravilnega delovanja verige preskrbe s hrano in zagotavljanje primernega dohodka za kmetijske proizvajalce;

| (c) | izboljšanje položaja proizvajalcev v vrednostni verigi in spodbujanje koncentracije kmetijske ponudbe; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje položaja proizvajalcev v vrednostni verigi in spodbujanje koncentracije kmetijske ponudbe;

| (d) | prispevanje k izboljšanju gospodarskih pogojev za proizvodnjo in trženje kmetijskih proizvodov ter povečanje kakovosti evropske kmetijske proizvodnje.“; |
| --- | --- |

(d)

prispevanje k izboljšanju gospodarskih pogojev za proizvodnjo in trženje kmetijskih proizvodov ter povečanje kakovosti evropske kmetijske proizvodnje.“;

Sprememba 48

Sprememba 48

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka - 1 e (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1e) | člen 2 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-1e)

(-1e)

člen 2 se nadomesti z naslednjim:

Člen 2

„Člen 2

Splošne določbe o skupni kmetijski politiki (SKP)

Splošne določbe o skupni kmetijski politiki (SKP)

Uredba (EU)
  št. 1306/2013
  in določbe, sprejete na podlagi navedene uredbe, se uporabljajo za ukrepe iz te uredbe.

št. 1306/2013

Uredba (EU)
  [.../...] [horizontalna uredba]
  in določbe, sprejete na podlagi navedene uredbe, se uporabljajo za ukrepe iz te uredbe.“;

[.../...] [horizontalna uredba]

Sprememba 49

Sprememba 49

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 3 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227
  za spremembo
  opredelitev pojmov v zvezi s sektorji iz Priloge II,
  kolikor je to potrebno za posodobitev opredelitev pojmov zaradi sprememb na trgu
  . | Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227,
  da zaradi sprememb na trgu posodobi
  opredelitev pojmov v zvezi s sektorji iz Priloge II,
  ne da bi se pri tem oblikovale nove opredelitve pojmov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227
  za spremembo
  opredelitev pojmov v zvezi s sektorji iz Priloge II,
  kolikor je to potrebno za posodobitev opredelitev pojmov zaradi sprememb na trgu
  .

za spremembo

kolikor je to potrebno za posodobitev opredelitev pojmov zaradi sprememb na trgu

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227,
  da zaradi sprememb na trgu posodobi
  opredelitev pojmov v zvezi s sektorji iz Priloge II,
  ne da bi se pri tem oblikovale nove opredelitve pojmov
  .

da zaradi sprememb na trgu posodobi

ne da bi se pri tem oblikovale nove opredelitve pojmov

Sprememba 50

Sprememba 50

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | člen 6 se črta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3)

(3)

člen 6 se črta;

črtano

črtano

Sprememba 51

Sprememba 51

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 6

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | člen 6 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3a)

(3a)

člen 6 se nadomesti z naslednjim:

Člen 6

„Člen 6

Tržna leta

Tržna leta

Določijo se naslednja tržna leta:

Določijo se naslednja tržna leta:

| (a) | od 1. januarja do 31. decembra posameznega leta za sektor sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan; |
| --- | --- |

(a)

od 1. januarja do 31. decembra posameznega leta za sektor sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan;

| (a) | od 1. januarja do 31. decembra posameznega leta za sektor sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan; |
| --- | --- |

(a)

od 1. januarja do 31. decembra posameznega leta za sektor sadja in zelenjave, predelanega sadja in zelenjave ter banan;

| (b) | od 1. aprila do 31. marca naslednjega leta za sektor posušene krme in sektor sviloprejk; |
| --- | --- |

(b)

od 1. aprila do 31. marca naslednjega leta za sektor posušene krme in sektor sviloprejk;

| (b) | od 1. aprila do 31. marca naslednjega leta za sektor posušene krme in sektor sviloprejk; |
| --- | --- |

(b)

od 1. aprila do 31. marca naslednjega leta za sektor posušene krme in sektor sviloprejk;

| (c) | od 1. julija do 30. junija naslednjega leta za: |
| --- | --- |

(c)

od 1. julija do 30. junija naslednjega leta za:

| (c) | od 1. julija do 30. junija naslednjega leta za: |
| --- | --- |

(c)

od 1. julija do 30. junija naslednjega leta za:

| | (i) | sektor žit; |
| --- | --- | --- |

(i)

sektor žit;

| | (i) | sektor žit; |
| --- | --- | --- |

(i)

sektor žit;

| | (ii) | semena; |
| --- | --- | --- |

(ii)

semena;

| | (ii) | semena; |
| --- | --- | --- |

(ii)

semena;

| | (iii) | sektor oljčnega olja in namiznih oljk; |
| --- | --- | --- |

(iii)

sektor oljčnega olja in namiznih oljk;

sektor oljčnega olja in namiznih oljk;

| | (iii) | sektor lana in konoplje; |
| --- | --- | --- |

(iii)

sektor lana in konoplje;

| | (iv) | sektor lana in konoplje; |
| --- | --- | --- |

(iv)

(iv)

sektor lana in konoplje;

| | (iv) | sektor mleka in mlečnih proizvodov; |
| --- | --- | --- |

(iv)

(iv)

sektor mleka in mlečnih proizvodov;

| | (v) | sektor mleka in mlečnih proizvodov; |
| --- | --- | --- |

(v)

(v)

sektor mleka in mlečnih proizvodov;

| (d) | od 1. avgusta do 31. julija naslednjega leta za vinski sektor; |
| --- | --- |

(d)

od 1. avgusta do 31. julija naslednjega leta za vinski sektor;

| (d) | od 1. avgusta do 31. julija naslednjega leta za vinski sektor; |
| --- | --- |

(d)

od 1. avgusta do 31. julija naslednjega leta za vinski sektor;

| (e) | od 1. septembra do 31. avgusta naslednjega leta za sektor riža; |
| --- | --- |

(e)

od 1. septembra do 31. avgusta naslednjega leta za sektor riža;

| (e) | od 1. septembra do 31. avgusta naslednjega leta za sektor riža
  in sektor namiznih oljk
  ; |
| --- | --- |

(e)

od 1. septembra do 31. avgusta naslednjega leta za sektor riža
  in sektor namiznih oljk
  ;

in sektor namiznih oljk

| (f) | od 1. oktobra do 30. septembra naslednjega leta za sektor sladkorja. |
| --- | --- |

(f)

od 1. oktobra do 30. septembra naslednjega leta za sektor sladkorja.

| (f) | od 1. oktobra do 30. septembra naslednjega leta za sektor sladkorja
  in sektor oljčnega olja.“; |
| --- | --- |

(f)

od 1. oktobra do 30. septembra naslednjega leta za sektor sladkorja
  in sektor oljčnega olja.“;

in sektor oljčnega olja.“;

Sprememba 52

Sprememba 52

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 11

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | člen 11 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3b)

(3b)

člen 11 se nadomesti z naslednjim:

Člen 11

„Člen 11

Proizvodi, upravičeni do javne intervencije

Proizvodi, upravičeni do javne intervencije

Javna intervencija se uporablja za naslednje proizvode v skladu s pogoji, določenimi v tem oddelku, ter morebitnimi dodatnimi zahtevami in pogoji, ki jih lahko določi Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 19 in izvedbenimi akti v skladu s členom 20:

Javna intervencija se uporablja za naslednje proizvode v skladu s pogoji, določenimi v tem oddelku, ter morebitnimi dodatnimi zahtevami in pogoji, ki jih lahko določi Komisija z delegiranimi akti v skladu s členom 19 in izvedbenimi akti v skladu s členom 20:

| (a) | navadno pšenico, trdo pšenico, ječmen in koruzo; |
| --- | --- |

(a)

navadno pšenico, trdo pšenico, ječmen in koruzo;

| (a) | navadno pšenico, trdo pšenico, ječmen in koruzo; |
| --- | --- |

(a)

navadno pšenico, trdo pšenico, ječmen in koruzo;

| (b) | neoluščeni riž; |
| --- | --- |

(b)

neoluščeni riž;

| (b) | neoluščeni riž; |
| --- | --- |

(b)

neoluščeni riž;

| (c) | sveže ali ohlajeno goveje in telečje meso, ki spada pod oznake KN 0201 10 00 in 0201 20 20 do 0201 20 50; |
| --- | --- |

(c)

sveže ali ohlajeno goveje in telečje meso, ki spada pod oznake KN 0201 10 00 in 0201 20 20 do 0201 20 50;

| (c) | sveže ali ohlajeno goveje in telečje meso, ki spada pod oznake KN 0201 10 00 in 0201 20 20 do 0201 20 50; |
| --- | --- |

(c)

sveže ali ohlajeno goveje in telečje meso, ki spada pod oznake KN 0201 10 00 in 0201 20 20 do 0201 20 50;

| (d) | maslo, izdelano v odobrenem podjetju v Uniji neposredno in izključno iz pasterizirane smetane, pridobljene neposredno in izključno iz kravjega mleka, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 82 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov; |
| --- | --- |

(d)

maslo, izdelano v odobrenem podjetju v Uniji neposredno in izključno iz pasterizirane smetane, pridobljene neposredno in izključno iz kravjega mleka, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 82 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov;

| (d) | maslo, izdelano v odobrenem podjetju v Uniji neposredno in izključno iz pasterizirane smetane, pridobljene neposredno in izključno iz kravjega mleka, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 82 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov; |
| --- | --- |

(d)

maslo, izdelano v odobrenem podjetju v Uniji neposredno in izključno iz pasterizirane smetane, pridobljene neposredno in izključno iz kravjega mleka, z najmanjšo vsebnostjo maslene maščobe 82 utežnih odstotkov in največjo vsebnostjo vode 16 utežnih odstotkov;

| (e) | posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano po pršnem postopku iz kravjega mleka v odobrenem podjetju v Uniji, z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 34,0 utežnih odstotkov nemastne suhe snovi. |
| --- | --- |

(e)

posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano po pršnem postopku iz kravjega mleka v odobrenem podjetju v Uniji, z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 34,0 utežnih odstotkov nemastne suhe snovi.

| (e) | posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano po pršnem postopku iz kravjega mleka v odobrenem podjetju v Uniji, z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 34,0 utežnih odstotkov nemastne suhe snovi; |
| --- | --- |

(e)

posneto mleko v prahu najvišje kakovosti, izdelano po pršnem postopku iz kravjega mleka v odobrenem podjetju v Uniji, z najmanjšo vsebnostjo beljakovin 34,0 utežnih odstotkov nemastne suhe snovi;

| (ea) | beli sladkor; |
| --- | --- |

(ea)

(ea)

beli sladkor;

beli sladkor;

| (eb) | ovčje meso, uvrščeno v oznake KN 0104 10 30 ali 0204; |
| --- | --- |

(eb)

(eb)

ovčje meso, uvrščeno v oznake KN 0104 10 30 ali 0204;

ovčje meso, uvrščeno v oznake KN 0104 10 30 ali 0204;

| (ec) | sveže, ohlajeno ali zamrznjeno prašičje meso, ki spada pod oznako KN 0203; |
| --- | --- |

(ec)

(ec)

sveže, ohlajeno ali zamrznjeno prašičje meso, ki spada pod oznako KN 0203;

sveže, ohlajeno ali zamrznjeno prašičje meso, ki spada pod oznako KN 0203;

| (ed) | sveže, ohlajeno ali zamrznjeno piščančje meso, ki spada pod oznako KN 0207.“; |
| --- | --- |

(ed)

(ed)

sveže, ohlajeno ali zamrznjeno piščančje meso, ki spada pod oznako KN 0207.“;

sveže, ohlajeno ali zamrznjeno piščančje meso, ki spada pod oznako KN 0207.“;

Sprememba 53

Sprememba 53

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 c (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 12

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3c) | člen 12 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3c)

(3c)

člen 12 se nadomesti z naslednjim:

Člen 12

„Člen 12

Obdobja javne intervencije

Obdobja javne intervencije

Javna intervencija je na voljo:

Javna intervencija je na voljo
  skozi vse leto za proizvode, naštete v členu 11.“;

skozi vse leto za proizvode, naštete v členu 11.“;

| (a) | za navadno pšenico, trdo pšenico, ječmen in koruzo od 1. novembra do 31. maja; |
| --- | --- |

(a)

(a)

za navadno pšenico, trdo pšenico, ječmen in koruzo od 1. novembra do 31. maja;

za navadno pšenico, trdo pšenico, ječmen in koruzo od 1. novembra do 31. maja;

| (b) | za neoluščeni riž od 1. aprila do 31. julija; |
| --- | --- |

(b)

(b)

za neoluščeni riž od 1. aprila do 31. julija;

za neoluščeni riž od 1. aprila do 31. julija;

| (c) | za goveje in telečje meso skozi vse leto; |
| --- | --- |

(c)

(c)

za goveje in telečje meso skozi vse leto;

za goveje in telečje meso skozi vse leto;

| (d) | za maslo in posneto mleko v prahu od 1. marca do 30. septembra. |
| --- | --- |

(d)

(d)

za maslo in posneto mleko v prahu od 1. marca do 30. septembra.

za maslo in posneto mleko v prahu od 1. marca do 30. septembra.

Sprememba 54

Sprememba 54

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 d (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 13

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3d) | člen 13 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3d)

(3d)

člen 13 se nadomesti z naslednjim:

Člen 13

„Člen 13

„Člen 13

Začetek in zaključek javne intervencije

Začetek in zaključek javne intervencije

1.   V obdobjih iz člena 12:

1.   V obdobjih iz člena 12:

| (a) | je javna intervencija na voljo za
  navadno pšenico,
  maslo in posneto mleko v prahu; |
| --- | --- |

(a)

je javna intervencija na voljo za
  navadno pšenico,
  maslo in posneto mleko v prahu;

navadno pšenico,

| (a) | je javna intervencija na voljo za maslo in posneto mleko v prahu; |
| --- | --- |

(a)

je javna intervencija na voljo za maslo in posneto mleko v prahu;

| (b) | javno intervencijo za trdo pšenico, ječmen, koruzo in neoluščeni riž (vključno s posebnimi sortami ali tipi neoluščenega riža) lahko začne Komisija na podlagi izvedbenih aktov, če je to potrebno zaradi razmer na trgu. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).; |
| --- | --- |

(b)

javno intervencijo za trdo pšenico, ječmen, koruzo in neoluščeni riž (vključno s posebnimi sortami ali tipi neoluščenega riža) lahko začne Komisija na podlagi izvedbenih aktov, če je to potrebno zaradi razmer na trgu. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).;

| (b) | javno intervencijo za
  navadno pšenico,
  trdo pšenico, ječmen, koruzo in neoluščeni riž (vključno s posebnimi sortami ali tipi neoluščenega riža)
  , beli sladkor ter ovčje, prašičje ali piščančje meso
  lahko začne Komisija na podlagi izvedbenih aktov, če je to potrebno zaradi razmer na trgu. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2); |
| --- | --- |

(b)

javno intervencijo za
  navadno pšenico,
  trdo pšenico, ječmen, koruzo in neoluščeni riž (vključno s posebnimi sortami ali tipi neoluščenega riža)
  , beli sladkor ter ovčje, prašičje ali piščančje meso
  lahko začne Komisija na podlagi izvedbenih aktov, če je to potrebno zaradi razmer na trgu. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2);

navadno pšenico,

, beli sladkor ter ovčje, prašičje ali piščančje meso

| (c) | javno intervencijo za sektor govejega in telečjega mesa lahko začne Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3), če je povprečna tržna cena v reprezentativnem obdobju, določena na podlagi točke (c) prvega odstavka člena 20, v državi članici ali regiji države članice, zabeležena na podlagi lestvice Unije za razvrščanje trupov goveda iz točke A Priloge IV, pod 85 % referenčnega praga, določenega v točki (d) člena 7(1). |
| --- | --- |

(c)

javno intervencijo za sektor govejega in telečjega mesa lahko začne Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3), če je povprečna tržna cena v reprezentativnem obdobju, določena na podlagi točke (c) prvega odstavka člena 20, v državi članici ali regiji države članice, zabeležena na podlagi lestvice Unije za razvrščanje trupov goveda iz točke A Priloge IV, pod 85 % referenčnega praga, določenega v točki (d) člena 7(1).

| (c) | javno intervencijo za sektor govejega in telečjega mesa lahko začne Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3), če je povprečna tržna cena v reprezentativnem obdobju, določena na podlagi točke (c) prvega odstavka člena 20, v državi članici ali regiji države članice, zabeležena na podlagi lestvice Unije za razvrščanje trupov goveda iz točke A Priloge IV, pod 85 % referenčnega praga, določenega v točki (d) člena 7(1). |
| --- | --- |

(c)

javno intervencijo za sektor govejega in telečjega mesa lahko začne Komisija z izvedbenimi akti, sprejetimi brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3), če je povprečna tržna cena v reprezentativnem obdobju, določena na podlagi točke (c) prvega odstavka člena 20, v državi članici ali regiji države članice, zabeležena na podlagi lestvice Unije za razvrščanje trupov goveda iz točke A Priloge IV, pod 85 % referenčnega praga, določenega v točki (d) člena 7(1).

2.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi konča javno intervencijo za sektor govejega in telečjega mesa, kadar pogoji, določeni v točki (c) odstavka 1 tega člena, v reprezentativnem obdobju, določenem v skladu s točko (c) prvega odstavka člena 20, niso več izpolnjeni. Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3).

2.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi konča javno intervencijo za sektor govejega in telečjega mesa, kadar pogoji, določeni v točki (c) odstavka 1 tega člena, v reprezentativnem obdobju, določenem v skladu s točko (c) prvega odstavka člena 20, niso več izpolnjeni. Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3).“;

Sprememba 55

Sprememba 55

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 e (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 14

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3e) | člen 14 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3e)

(3e)

člen 14 se nadomesti z naslednjim:

Člen 14

„Člen 14

Odkup po fiksni ceni ali prek razpisa

Odkup po fiksni ceni ali prek razpisa

Kadar se javna intervencija začne v skladu s členom 13(1), Svet v skladu s členom 43(3) PDEU sprejme
  ukrepe
  za določitev odkupnih cen za proizvode iz člena 11
  , po potrebi pa tudi ukrepe glede količinske omejitve, kadar se odkup izvede po fiksni ceni.

ukrepe

, po potrebi pa tudi ukrepe glede količinske omejitve, kadar se odkup izvede po fiksni ceni.

Kadar se javna intervencija začne v skladu s členom 13(1), Svet v skladu s členom 43(3) PDEU sprejme
  pravila
  za določitev odkupnih cen za proizvode iz člena 11.“;

pravila

Sprememba 56

Sprememba 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 f (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 f (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 15 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3f) | v členu 15 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3f)

(3f)

v členu 15 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

1.   Cena javne intervencije pomeni:

„1.   Cena javne intervencije pomeni
  najvišjo ceno, po kateri se lahko odkupijo proizvodi, upravičeni do javne intervencije, kadar se odkup izvede z javnim razpisom.“;

| (a) | ceno, po kateri se proizvodi odkupijo v okviru javne intervencije, kadar se odkup izvede po fiksni ceni, ali |
| --- | --- |

(a)

(a)

ceno, po kateri se proizvodi odkupijo v okviru javne intervencije, kadar se odkup izvede po fiksni ceni, ali

ceno, po kateri se proizvodi odkupijo v okviru javne intervencije, kadar se odkup izvede po fiksni ceni, ali

| (b) | najvišjo ceno, po kateri se lahko odkupijo proizvodi, upravičeni do javne intervencije, kadar se odkup izvede z javnim razpisom. |
| --- | --- |

(b)

(b)

najvišjo ceno, po kateri se lahko odkupijo proizvodi, upravičeni do javne intervencije, kadar se odkup izvede z javnim razpisom.

najvišjo ceno, po kateri se lahko odkupijo proizvodi, upravičeni do javne intervencije, kadar se odkup izvede z javnim razpisom.

Sprememba 57

Sprememba 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 g (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 g (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 15 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3 g) | v členu 15 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3 g)

(3 g)

v členu 15 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

2.   
  Ukrepe
  za določitev višine cene javne intervencije, vključno z zneski povišanj in znižanj, sprejme Svet v skladu s členom 43(3) PDEU.

„2.   Pravila za določitev višine cene javne intervencije, vključno z zneski povišanj in znižanj, sprejme Svet v skladu s členom 43(3) PDEU.“;

Sprememba 266

Sprememba 266

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 h (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 h (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 15 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3h) | v členu 15 se doda naslednji odstavek:




  „2a.
     
  Svet pri določanju višine cene javne intervencije uporabi objektivna in pregledna merila, ki so skladna s ciljem zagotavljanja primerne življenjske ravni kmetijske skupnosti v skladu s členom 39 PDEU.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3h)

(3h)

v členu 15 se doda naslednji odstavek:

„2a.
     
  Svet pri določanju višine cene javne intervencije uporabi objektivna in pregledna merila, ki so skladna s ciljem zagotavljanja primerne življenjske ravni kmetijske skupnosti v skladu s členom 39 PDEU.“;

Sprememba 232

Sprememba 232

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 i (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 i (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 16

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3i) | člen 16 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3i)

(3i)

člen 16 se nadomesti z naslednjim:

Člen 16

„Člen 16

Splošna načela o odpremi iz javne intervencije

Splošna načela o odpremi iz javne intervencije

1.   Odprema proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, se izvede na način, ki:

1.   Odprema proizvodov, odkupljenih v okviru javne intervencije, se izvede na način, ki:

| (a) | preprečuje morebitne motnje na trgu; |
| --- | --- |

(a)

preprečuje morebitne motnje na trgu;

| (a) | preprečuje morebitne motnje na trgu; |
| --- | --- |

(a)

preprečuje morebitne motnje na trgu;

| (b) | zagotavlja enak dostop do blaga in enako obravnavanje kupcev ter |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja enak dostop do blaga in enako obravnavanje kupcev ter

| (b) | zagotavlja enak dostop do blaga in enako obravnavanje kupcev ter |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja enak dostop do blaga in enako obravnavanje kupcev ter

| (c) | je skladen z zavezami iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s PDEU. |
| --- | --- |

(c)

je skladen z zavezami iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s PDEU.

| (c) | je skladen z zavezami iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s PDEU. |
| --- | --- |

(c)

je skladen z zavezami iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s PDEU.

2.   Proizvode, ki so bili odkupljeni v okviru javne intervencije, je mogoče odpremiti tako, da se dajo na razpolago za sistem razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji, določen v zadevnih pravnih aktih Unije. V takšnih primerih je obračunska vrednost takšnih proizvodov enaka višini ustrezne fiksne cene javne intervencije iz člena 14(2) te uredbe.

2.   Proizvode, ki so bili odkupljeni v okviru javne intervencije, je mogoče odpremiti tako, da se dajo na razpolago za sistem razdeljevanja hrane najbolj ogroženim osebam v Uniji, določen v zadevnih pravnih aktih Unije. V takšnih primerih je obračunska vrednost takšnih proizvodov enaka višini ustrezne fiksne cene javne intervencije iz člena 14(2) te uredbe.

2a.
     
  Države članice Komisijo obvestijo o identiteti podjetij, ki uporabljajo javno intervencijo, in kupcih javnih intervencijskih zalog.

3.   Komisija vsako leto objavi podrobne pogoje, pod katerimi so bile v predhodnem letu prodani proizvodi, odkupljeni v okviru javne intervencije.

3.   Komisija vsako leto objavi podrobne pogoje, pod katerimi so bili v predhodnem letu
  odkupljeni, če je ustrezno, in
  prodani proizvodi, odkupljeni v okviru javne intervencije.
  Ti podatki vključujejo identiteto podjetij, zadevne količine ter nakupne in prodajne cene.“;

Sprememba 59

Sprememba 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 j (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 j (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 17 – odstavek 1 – točka b

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3j) | prvi odstavek člena 17(b) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3j)

(3j)

prvi odstavek člena 17(b) se nadomesti z naslednjim:

| (b) | oljčno olje; |
| --- | --- |

(b)

oljčno olje;

| „(b) | oljčno olje
  in namizne oljke
  ;“; |
| --- | --- |

„(b)

oljčno olje
  in namizne oljke
  ;“;

in namizne oljke

Sprememba 60

Sprememba 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 k (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3 k (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 17 – odstavek 1 – točka i a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3k) | v prvem odstavku člena 17 se doda naslednja točka:









  „(ia) | riž.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(3k)

(3k)

v prvem odstavku člena 17 se doda naslednja točka:

„(ia)

„(ia)

riž.“;

riž.“;

Sprememba 257

Sprememba 257

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | v členu 23 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

v členu 23 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

v členu 23 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

3.   Države članice, ki želijo sodelovati v shemi pomoči, vzpostavljeni na podlagi odstavka 1 (v nadaljnjem besedilu: šolska shema), in ki zaprosijo za ustrezno pomoč Unije, ob upoštevanju nacionalnih okoliščin določijo
  prednostno
  razdeljevanje proizvodov iz ene ali obeh naslednjih skupin:

| | „3.   Države članice, ki želijo sodelovati v shemi pomoči, vzpostavljeni na podlagi odstavka 1 (v nadaljnjem besedilu: šolska shema), in ki zaprosijo za ustrezno pomoč Unije, ob upoštevanju nacionalnih okoliščin določijo razdeljevanje proizvodov iz ene ali obeh naslednjih skupin: |
| --- | --- |

„3.   Države članice, ki želijo sodelovati v shemi pomoči, vzpostavljeni na podlagi odstavka 1 (v nadaljnjem besedilu: šolska shema), in ki zaprosijo za ustrezno pomoč Unije, ob upoštevanju nacionalnih okoliščin določijo razdeljevanje proizvodov iz ene ali obeh naslednjih skupin:

| (a) | sadje in zelenjava ter sveži proizvodi iz sektorja banan; |
| --- | --- |

(a)

sadje in zelenjava ter sveži proizvodi iz sektorja banan;

| | (a) | za sadje in zelenjavo: |
| --- | --- | --- |

(a)

za sadje in zelenjavo:

za sadje in zelenjavo:

| (b) | konzumno mleko in konzumno mleko brez laktoze. |
| --- | --- |

(b)

(b)

konzumno mleko in konzumno mleko brez laktoze.

| | | (i) | prednostno
  sadje in zelenjava ter sveži proizvodi iz sektorja banan; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

(i)

prednostno
  sadje in zelenjava ter sveži proizvodi iz sektorja banan;

prednostno

| | | (ii) | proizvodi iz predelanega sadja in zelenjave; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

proizvodi iz predelanega sadja in zelenjave;

proizvodi iz predelanega sadja in zelenjave;

| | (b) | za mleko in mlečne izdelke: |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

za mleko in mlečne izdelke:

za mleko in mlečne izdelke:

| | | (i) | konzumno mleko in konzumno mleko brez laktoze; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

(i)

konzumno mleko in konzumno mleko brez laktoze;

| (ii) | sir, skuta, jogurt in drugi fermentirani ali kisli mlečni proizvodi brez dodanih arom, sadja, oreškov ali kakava.“; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

sir, skuta, jogurt in drugi fermentirani ali kisli mlečni proizvodi brez dodanih arom, sadja, oreškov ali kakava.“;

sir, skuta, jogurt in drugi fermentirani ali kisli mlečni proizvodi brez dodanih arom, sadja, oreškov ali kakava.“;

Sprememba 258

Sprememba 258

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | v členu 23 se črta odstavek 4; |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

v členu 23 se črta odstavek 4;

v členu 23 se črta odstavek 4;

4.
     
  Ne glede na odstavek 3 lahko države članice, da bi spodbujale uživanje specifičnih proizvodov in/ali zadostile posebnim prehranjevalnim potrebam otrok na svojem ozemlju, predvidijo razdeljevanje proizvodov iz ene ali obeh naslednjih skupin:

| (a) | proizvodov iz predelanega sadja in zelenjave, poleg proizvodov iz točke (a) odstavka 3; |
| --- | --- |

(a)

(a)

proizvodov iz predelanega sadja in zelenjave, poleg proizvodov iz točke (a) odstavka 3;

proizvodov iz predelanega sadja in zelenjave, poleg proizvodov iz točke (a) odstavka 3;

| (b) | sira, skute, jogurta in drugih fermentiranih ali kislih mlečnih proizvodov brez dodanih arom, sadja, oreškov ali kakava, poleg proizvodov iz točke (b) odstavka 3. |
| --- | --- |

(b)

(b)

sira, skute, jogurta in drugih fermentiranih ali kislih mlečnih proizvodov brez dodanih arom, sadja, oreškov ali kakava, poleg proizvodov iz točke (b) odstavka 3.

sira, skute, jogurta in drugih fermentiranih ali kislih mlečnih proizvodov brez dodanih arom, sadja, oreškov ali kakava, poleg proizvodov iz točke (b) odstavka 3.

Sprememba 259

Sprememba 259

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b c (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 – odstavek 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bc) | v členu 23 se doda naslednji odstavek:





  „8a.
     
  Kadar nacionalni organi, pristojni za zdravje in prehrano, menijo, da je to upravičeno, lahko države članice v svoji nacionalni strategiji določijo, da se proizvodi iz odstavkov 3 in 5 tega člena razdeljujejo v šolah hkrati z običajnimi šolskimi obroki.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bc)

(bc)

v členu 23 se doda naslednji odstavek:

v členu 23 se doda naslednji odstavek:

„8a.
     
  Kadar nacionalni organi, pristojni za zdravje in prehrano, menijo, da je to upravičeno, lahko države članice v svoji nacionalni strategiji določijo, da se proizvodi iz odstavkov 3 in 5 tega člena razdeljujejo v šolah hkrati z običajnimi šolskimi obroki.“;

Sprememba 260/rev

Sprememba 260/rev

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka b d (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23 – odstavek 11

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bd) | v členu 23 se odstavek 11 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(bd)

(bd)

v členu 23 se odstavek 11 nadomesti z naslednjim:

v členu 23 se odstavek 11 nadomesti z naslednjim:

11.   Države članice izberejo proizvode, ki bi se razdeljevali ali ki bi jih vključili v spremljevalne izobraževalne ukrepe, na podlagi enega ali več naslednjih objektivnih meril: zdravstveni in okoljski vidiki, sezonskost, pestrost in razpoložljivost lokalnih ali regionalnih proizvodov, pri čemer se po možnosti da prednost proizvodom s poreklom iz Unije. Države članice lahko spodbujajo zlasti nabavo na lokalni ali regionalni ravni, ekološke proizvode, kratke oskrbne verige ali okoljevarstvene koristi, in če je ustrezno, tudi proizvode, priznane na podlagi shem kakovosti, določenih z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

„11.   Države članice izberejo proizvode, ki bi se razdeljevali ali ki bi jih vključili v spremljevalne izobraževalne ukrepe, na podlagi enega ali več naslednjih objektivnih meril: zdravstveni in okoljski vidiki, sezonskost, pestrost in razpoložljivost lokalnih ali regionalnih proizvodov, pri čemer se po možnosti da prednost proizvodom s poreklom iz Unije. Države članice lahko spodbujajo zlasti nabavo na lokalni ali regionalni ravni, ekološke proizvode, kratke oskrbne verige ali okoljevarstvene koristi
  , tudi trajnostne embalaže
  , in če je ustrezno, tudi proizvode, priznane na podlagi shem kakovosti, določenih z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

Države članice lahko v svojih strategijah dajo prednost vidikom, povezanim s trajnostjo in pravično trgovino.

Države članice lahko v svojih strategijah dajo prednost vidikom, povezanim s trajnostjo in pravično trgovino.“;

Sprememba 61

Sprememba 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka c – točka ii

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka c – točka ii

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23a – odstavek 2 – pododstavek 3 – zadnji stavek

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | v tretjem pododstavku odstavka 2 se črta zadnji stavek; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

(ii)

v tretjem pododstavku odstavka 2 se črta zadnji stavek;

v tretjem pododstavku odstavka 2 se črta zadnji stavek;

črtano

črtano

Sprememba 62

Sprememba 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka c – točka iii – uvodni del

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 – točka c – točka iii – uvodni del

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 23a – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (iii) | odstavek
   4 se nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(iii)

odstavek
   4 se nadomesti z naslednjim:

odstavek

| (iii) | v odstavku
   4 se
  prvi pododstavek
  nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(iii)

v odstavku
   4 se
  prvi pododstavek
  nadomesti z naslednjim:

v odstavku

prvi pododstavek

Sprememba 63

Sprememba 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 61

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | člen 61 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(4a)

(4a)

člen 61 se nadomesti z naslednjim:

Člen 61

„Člen 61

Veljavnost

Veljavnost

Sistem dovoljenj za zasaditev vinske trte iz tega poglavja se uporablja od 1. januarja 2016 do 31. decembra
  2030
  , Komisija pa
  izvede vmesni
  pregled, v katerem oceni delovanje sistema ter po potrebi pripravi predloge.

2030

izvede vmesni

Sistem dovoljenj za zasaditev vinske trte iz tega poglavja se uporablja od 1. januarja 2016 do 31. decembra
  2050
  , Komisija pa
  1. januarja 2023 prvič in nato vsakih deset let izvede
  pregled, v katerem oceni delovanje sistema ter po potrebi pripravi predloge
  za izboljšanje njegove učinkovitosti
  .“;

2050

1. januarja 2023 prvič in nato vsakih deset let izvede

za izboljšanje njegove učinkovitosti

Sprememba 261

Sprememba 261

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 62 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | v členu 62 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(4b)

(4b)

v členu 62 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

3.   Dovoljenja iz odstavka 1 veljajo tri leta od dneva, ko so bila izdana. Pridelovalcu, ki v obdobju veljavnosti ne izkoristi izdanega dovoljenja, se naložijo upravne kazni, določene v členu 89(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013.

| | „3.   Dovoljenja iz odstavka 1 veljajo tri leta od dneva, ko so bila izdana. Pridelovalcu, ki v obdobju veljavnosti ne izkoristi izdanega dovoljenja, se naložijo upravne kazni, določene v členu 89(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013.
  Vendar lahko države članice odločijo, da dovoljenja iz člena 66(1) te uredbe veljajo šest let od dneva, ko so bila izdana.“; |
| --- | --- |

„3.   Dovoljenja iz odstavka 1 veljajo tri leta od dneva, ko so bila izdana. Pridelovalcu, ki v obdobju veljavnosti ne izkoristi izdanega dovoljenja, se naložijo upravne kazni, določene v členu 89(4) Uredbe (EU) št. 1306/2013.
  Vendar lahko države članice odločijo, da dovoljenja iz člena 66(1) te uredbe veljajo šest let od dneva, ko so bila izdana.“;

Sprememba 64

Sprememba 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4 c (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 62 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4c) | člen 62(4) se spremeni z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(4c)

(4c)

člen 62(4) se spremeni z naslednjim:

4.   To poglavje se ne uporablja za zasaditev ali ponovno zasaditev območij, namenjenih za poskuse ali za matične nasade za cepiče, ali območij, katerih vino ali proizvodi vinske trte so namenjeni izključno za porabo vinogradnikove družine, ali območij, ki bodo ponovno zasajena zaradi obveznega odkupa v javnem interesu, v okviru nacionalnega prava.

„4.   To poglavje se ne uporablja za zasaditev ali ponovno zasaditev območij, namenjenih za poskuse ali za matične nasade za cepiče,
  za zasaditev ali ponovno zasaditev območij, katerih proizvodi vinske trte so namenjeni izključno za proizvodnjo grozdnega soka,
  ali območij, katerih vino ali proizvodi vinske trte so namenjeni izključno za porabo vinogradnikove družine, ali območij, ki bodo ponovno zasajena zaradi obveznega odkupa v javnem interesu, v okviru nacionalnega prava.“;

Sprememba 65

Sprememba 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 63 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | v členu 63 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5)

(5)

v členu 63 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

črtano

črtano

| | „1.
     
  Države članice vsako leto dajo na razpolago dovoljenja za nove nasade, ki predstavljajo: |
| --- | --- |

„1.
     
  Države članice vsako leto dajo na razpolago dovoljenja za nove nasade, ki predstavljajo:

| | (a) | 1 % skupne površine, dejansko zasajene z vinsko trto na njihovem ozemlju, kakor so jo izmerile 31. julija prejšnjega leta, ali ali |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

1 % skupne površine, dejansko zasajene z vinsko trto na njihovem ozemlju, kakor so jo izmerile 31. julija prejšnjega leta, ali ali

1 % skupne površine, dejansko zasajene z vinsko trto na njihovem ozemlju, kakor so jo izmerile 31. julija prejšnjega leta, ali ali

| | (b) | 1 % površine, ki zajema površino, dejansko zasajeno z vinsko trto na njihovem ozemlju, kakor so jo izmerile 31. julija 2015, in površino, za katero so bile pridelovalcem dodeljene pravice do zasaditve na ozemlju teh držav članic v skladu s členom 85h, 85i ali 85k Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se lahko 1. januarja 2016 pretvorijo v dovoljenja v skladu s členom 68 te uredbe.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

1 % površine, ki zajema površino, dejansko zasajeno z vinsko trto na njihovem ozemlju, kakor so jo izmerile 31. julija 2015, in površino, za katero so bile pridelovalcem dodeljene pravice do zasaditve na ozemlju teh držav članic v skladu s členom 85h, 85i ali 85k Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se lahko 1. januarja 2016 pretvorijo v dovoljenja v skladu s členom 68 te uredbe.“;

1 % površine, ki zajema površino, dejansko zasajeno z vinsko trto na njihovem ozemlju, kakor so jo izmerile 31. julija 2015, in površino, za katero so bile pridelovalcem dodeljene pravice do zasaditve na ozemlju teh držav članic v skladu s členom 85h, 85i ali 85k Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se lahko 1. januarja 2016 pretvorijo v dovoljenja v skladu s členom 68 te uredbe.“;

Sprememba 66

Sprememba 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 63

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | člen 63 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(5a)

(5a)

člen 63 se nadomesti z naslednjim:

Člen 63

„Člen 63

Zaščitni mehanizem za nove nasade

Zaščitni mehanizem za nove nasade

1.   Države članice vsako leto dajo na razpolago dovoljenja za nove nasade, ki predstavljajo 1 % skupne površine, dejansko zasajene z vinsko trto na njihovem ozemlju, kakor so jo izmerile 31. julija prejšnjega leta.

1.   Države članice vsako leto dajo na razpolago dovoljenja za nove nasade, ki predstavljajo:

| (a) | 1 % skupne površine, dejansko zasajene z vinsko trto na njihovem ozemlju, kakor so jo izmerile 31. julija prejšnjega leta
  ali |
| --- | --- |

(a)

(a)

1 % skupne površine, dejansko zasajene z vinsko trto na njihovem ozemlju, kakor so jo izmerile 31. julija prejšnjega leta
  ali

ali

| (b) | 1 % površine, ki zajema površino, dejansko zasajeno z vinsko trto na njihovem ozemlju, kakor so jo izmerile 31. julija 2015, in površino, za katero so bile pridelovalcem dodeljene pravice do zasaditve na ozemlju teh držav članic v skladu s členom 85h, 85i ali 85k Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se lahko 1. januarja 2016 pretvorijo v dovoljenja v skladu s členom 68 te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

(b)

1 % površine, ki zajema površino, dejansko zasajeno z vinsko trto na njihovem ozemlju, kakor so jo izmerile 31. julija 2015, in površino, za katero so bile pridelovalcem dodeljene pravice do zasaditve na ozemlju teh držav članic v skladu s členom 85h, 85i ali 85k Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se lahko 1. januarja 2016 pretvorijo v dovoljenja v skladu s členom 68 te uredbe.

1 % površine, ki zajema površino, dejansko zasajeno z vinsko trto na njihovem ozemlju, kakor so jo izmerile 31. julija 2015, in površino, za katero so bile pridelovalcem dodeljene pravice do zasaditve na ozemlju teh držav članic v skladu s členom 85h, 85i ali 85k Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se lahko 1. januarja 2016 pretvorijo v dovoljenja v skladu s členom 68 te uredbe.

2.   Države članice lahko:

2.   Države članice lahko:

| (a) | na nacionalni ravni uporabijo odstotek, nižji od tistega, ki je določen v odstavku 1; |
| --- | --- |

(a)

na nacionalni ravni uporabijo odstotek, nižji od tistega, ki je določen v odstavku 1;

| (a) | na nacionalni ravni uporabijo odstotek, nižji od tistega, ki je določen v odstavku 1; |
| --- | --- |

(a)

na nacionalni ravni uporabijo odstotek, nižji od tistega, ki je določen v odstavku 1;

| (b) | omejijo izdajo dovoljenj na regionalni ravni za določena območja, ki so upravičena do pridelave vin z zaščiteno označbo porekla, za območja, upravičena do pridelave vin z zaščiteno geografsko označbo, ali za območja brez geografske označbe. |
| --- | --- |

(b)

omejijo izdajo dovoljenj na regionalni ravni za določena območja, ki so upravičena do pridelave vin z zaščiteno označbo porekla, za območja, upravičena do pridelave vin z zaščiteno geografsko označbo, ali za območja brez geografske označbe.

| (b) | omejijo izdajo dovoljenj na regionalni ravni za določena območja, ki so upravičena do pridelave vin z zaščiteno označbo porekla, za območja, upravičena do pridelave vin z zaščiteno geografsko označbo, ali za območja brez geografske označbe
  ; ta dovoljenja naj bi se uporabljala v navedenih regijah
  . |
| --- | --- |

(b)

omejijo izdajo dovoljenj na regionalni ravni za določena območja, ki so upravičena do pridelave vin z zaščiteno označbo porekla, za območja, upravičena do pridelave vin z zaščiteno geografsko označbo, ali za območja brez geografske označbe
  ; ta dovoljenja naj bi se uporabljala v navedenih regijah
  .

; ta dovoljenja naj bi se uporabljala v navedenih regijah

3.   Katera koli od omejitev odstavka 2 prispeva k urejeni rasti nasadov, je nad 0 % in je upravičena zaradi enega ali več naslednjih posebnih razlogov:

3.   Katera koli od omejitev odstavka 2 prispeva k urejeni rasti nasadov, je nad 0 % in je upravičena zaradi enega ali več naslednjih posebnih razlogov:

| (a) | potrebe, da bi se izognili dokazanemu tveganju prekomerne dobave vinskih proizvodov glede na tržne obete za te proizvode, ki ne presega tistega, kar je potrebno za izpolnjevanje te potrebe; |
| --- | --- |

(a)

potrebe, da bi se izognili dokazanemu tveganju prekomerne dobave vinskih proizvodov glede na tržne obete za te proizvode, ki ne presega tistega, kar je potrebno za izpolnjevanje te potrebe;

| (a) | potrebe, da bi se izognili dokazanemu tveganju prekomerne dobave vinskih proizvodov glede na tržne obete za te proizvode, ki ne presega tistega, kar je potrebno za izpolnjevanje te potrebe; |
| --- | --- |

(a)

potrebe, da bi se izognili dokazanemu tveganju prekomerne dobave vinskih proizvodov glede na tržne obete za te proizvode, ki ne presega tistega, kar je potrebno za izpolnjevanje te potrebe;

| (b) | potrebe, da bi se izognili dokazanemu tveganju, da bo določena zaščitena označba porekla ali zaščitena geografska označba
  močno
  razvrednotena. |
| --- | --- |

(b)

potrebe, da bi se izognili dokazanemu tveganju, da bo določena zaščitena označba porekla ali zaščitena geografska označba
  močno
  razvrednotena.

močno

| (b) | potrebe, da bi se izognili dokazanemu tveganju, da bo določena zaščitena označba porekla ali zaščitena geografska označba razvrednotena; |
| --- | --- |

(b)

potrebe, da bi se izognili dokazanemu tveganju, da bo določena zaščitena označba porekla ali zaščitena geografska označba razvrednotena;

| (ba) | želje prispevati k razvoju ustreznih proizvodov ob ohranjanju njihove kakovosti. |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

želje prispevati k razvoju ustreznih proizvodov ob ohranjanju njihove kakovosti.

želje prispevati k razvoju ustreznih proizvodov ob ohranjanju njihove kakovosti.

3a.
     
  Države članice lahko sprejmejo vse potrebne regulativne ukrepe, da bi izvajalcem preprečile izogibanje omejitvam, sprejetim v skladu z odstavkoma 2 in 3.

4.   Države članice objavijo vse odločitve, sprejete v skladu z odstavkom 2, ki jih ustrezno upravičijo. Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o teh odločitvah ter o razlogih zanje.

| 4. | Države članice objavijo vse odločitve, sprejete v skladu z odstavkom 2, ki jih ustrezno upravičijo. Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o teh odločitvah ter o razlogih zanje. |
| --- | --- |

4.

Države članice objavijo vse odločitve, sprejete v skladu z odstavkom 2, ki jih ustrezno upravičijo. Države članice Komisijo nemudoma obvestijo o teh odločitvah ter o razlogih zanje.

4a.
     
  Države lahko izdajo dovoljenja, ki presegajo omejitve iz tega člena, za zasaditve, namenjene ohranjanju genskih virov vinske trte.“;

Sprememba 67

Sprememba 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 64

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | člen 64 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(5b)

(5b)

člen 64 se nadomesti z naslednjim:

Člen 64

„Člen 64

Izdaja dovoljenj za nove zasaditve

Izdaja dovoljenj za nove zasaditve

1.   Če skupna površina iz upravičenih vlog v določenem letu ne presega površine, ki jo da na voljo država članica, se odobrijo vse takšne vloge.

1.   Če skupna površina iz upravičenih vlog v določenem letu ne presega površine, ki jo da na voljo država članica, se odobrijo vse takšne vloge.

Za namene tega člena lahko države članice uporabijo enega ali več naslednjih objektivnih in nediskriminatornih meril za upravičenost:

Za namene tega člena lahko države članice
  na nacionalni ali regionalni ravni
  uporabijo enega ali več naslednjih objektivnih in nediskriminatornih meril za upravičenost:

na nacionalni ali regionalni ravni

| (a) | vlagatelj ima kmetijsko površino, ki ni manjša od površine, za katero prosi za dovoljenje; |
| --- | --- |

(a)

vlagatelj ima kmetijsko površino, ki ni manjša od površine, za katero prosi za dovoljenje;

| (a) | vlagatelj ima kmetijsko površino, ki ni manjša od površine, za katero prosi za dovoljenje; |
| --- | --- |

(a)

vlagatelj ima kmetijsko površino, ki ni manjša od površine, za katero prosi za dovoljenje;

| (b) | vlagatelj ima ustrezno poklicno znanje in usposobljenost; |
| --- | --- |

(b)

vlagatelj ima ustrezno poklicno znanje in usposobljenost;

| (b) | vlagatelj ima ustrezno poklicno znanje in usposobljenost; |
| --- | --- |

(b)

vlagatelj ima ustrezno poklicno znanje in usposobljenost;

| (c) | vloga ne predstavlja velikega tveganja, da bo prilaščen sloves posebnih zaščitenih označb porekla, ki se domneva, razen če javni organi dokažejo, da takšno tveganje obstaja; |
| --- | --- |

(c)

vloga ne predstavlja velikega tveganja, da bo prilaščen sloves posebnih zaščitenih označb porekla, ki se domneva, razen če javni organi dokažejo, da takšno tveganje obstaja;

| (c) | vloga ne predstavlja velikega tveganja, da bo prilaščen sloves posebnih zaščitenih označb porekla, ki se domneva, razen če javni organi dokažejo, da takšno tveganje obstaja; |
| --- | --- |

(c)

vloga ne predstavlja velikega tveganja, da bo prilaščen sloves posebnih zaščitenih označb porekla, ki se domneva, razen če javni organi dokažejo, da takšno tveganje obstaja;

| (ca) | vlagatelj nima vinske trte, zasajene brez dovoljenja, kot je navedeno v členu 71 te uredbe, ali brez pravice do zasaditve, kot je navedeno v členih 85a in 85b Uredbe (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

(ca)

vlagatelj nima vinske trte, zasajene brez dovoljenja, kot je navedeno v členu 71 te uredbe, ali brez pravice do zasaditve, kot je navedeno v členih 85a in 85b Uredbe (ES) št. 1234/2007;

| (ca) | vlagatelj nima vinske trte, zasajene brez dovoljenja, kot je navedeno v členu 71 te uredbe, ali brez pravice do zasaditve, kot je navedeno v členih 85a in 85b Uredbe (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

(ca)

vlagatelj nima vinske trte, zasajene brez dovoljenja, kot je navedeno v členu 71 te uredbe, ali brez pravice do zasaditve, kot je navedeno v členih 85a in 85b Uredbe (ES) št. 1234/2007;

| (d) | eno ali več meril iz odstavka 2, če so ustrezno utemeljeni ter uporabljeni objektivno in nediskriminatorno. |
| --- | --- |

(d)

eno ali več meril iz odstavka 2, če so ustrezno utemeljeni ter uporabljeni objektivno in nediskriminatorno.

| (d) | eno ali več meril iz odstavka 2, če so ustrezno utemeljeni ter uporabljeni objektivno in nediskriminatorno. |
| --- | --- |

(d)

eno ali več meril iz odstavka 2, če so ustrezno utemeljeni ter uporabljeni objektivno in nediskriminatorno.

2.   Če skupna površina iz upravičenih vlog iz odstavka 1 v določenem letu presega površino, ki jo da na voljo država članica, se dovoljenja izdajo vsem vlagateljem glede na sorazmerno razdelitev hektarjev na podlagi površine, v zvezi s katero so prosili za dovoljenje. Ob izdaji takega dovoljenja se lahko določi minimalna in/ali maksimalna površina za posameznega vlagatelja, obenem pa je to dovoljenje mogoče delno ali v celoti izdati v skladu z enim ali več od naslednjih objektivnih in nediskriminatornih prednostnih meril:

2.   Če skupna površina iz upravičenih vlog iz odstavka 1 v določenem letu presega površino, ki jo da na voljo država članica, se dovoljenja izdajo vsem vlagateljem glede na sorazmerno razdelitev hektarjev na podlagi površine, v zvezi s katero so prosili za dovoljenje. Ob izdaji takega dovoljenja se lahko določi minimalna in/ali maksimalna površina za posameznega vlagatelja, obenem pa je to dovoljenje mogoče delno ali v celoti izdati v skladu z enim ali več od naslednjih objektivnih in nediskriminatornih prednostnih meril:

| (a) | pridelovalci, ki nasade vinske trte sadijo prvič in vodijo vinogradniško gospodarstvo (novi udeleženci); |
| --- | --- |

(a)

pridelovalci, ki nasade vinske trte sadijo prvič in vodijo vinogradniško gospodarstvo (novi udeleženci);

| (a) | pridelovalci, ki nasade vinske trte sadijo prvič in vodijo vinogradniško gospodarstvo (novi udeleženci); |
| --- | --- |

(a)

pridelovalci, ki nasade vinske trte sadijo prvič in vodijo vinogradniško gospodarstvo (novi udeleženci);

| (b) | površine, kjer vinogradi prispevajo k ohranjanju okolja; |
| --- | --- |

(b)

površine, kjer vinogradi prispevajo k ohranjanju okolja;

| (b) | površine, kjer vinogradi prispevajo k ohranjanju okolja
  ali ohranjanju genskih virov vinske trte
  ; |
| --- | --- |

(b)

površine, kjer vinogradi prispevajo k ohranjanju okolja
  ali ohranjanju genskih virov vinske trte
  ;

ali ohranjanju genskih virov vinske trte

| (c) | površine, ki jih je treba na novo zasaditi v okviru projektov kosomacije; |
| --- | --- |

(c)

površine, ki jih je treba na novo zasaditi v okviru projektov kosomacije;

| (c) | površine, ki jih je treba na novo zasaditi v okviru projektov komasacije; |
| --- | --- |

(c)

površine, ki jih je treba na novo zasaditi v okviru projektov komasacije;

| (d) | površine, za katere so značilne naravne ali posebne omejitve; |
| --- | --- |

(d)

površine, za katere so značilne naravne ali posebne omejitve;

| (d) | površine, za katere so značilne naravne ali posebne omejitve; |
| --- | --- |

(d)

površine, za katere so značilne naravne ali posebne omejitve;

| (e) | trajnost projektov razvoja ali ponovne zasaditev na podlagi gospodarske ocene; |
| --- | --- |

(e)

trajnost projektov razvoja ali ponovne zasaditev na podlagi gospodarske ocene;

| (e) | trajnost projektov razvoja ali ponovne zasaditve na podlagi gospodarske ocene; |
| --- | --- |

(e)

trajnost projektov razvoja ali ponovne zasaditve na podlagi gospodarske ocene;

| (f) | na novo zasajene površine, ki prispevajo k boljši konkurenčnosti
  kmetijskega gospodarstva
  in
  regije
  ; |
| --- | --- |

(f)

na novo zasajene površine, ki prispevajo k boljši konkurenčnosti
  kmetijskega gospodarstva
  in
  regije
  ;

kmetijskega gospodarstva

regije

| (f) | na novo zasajene površine, ki prispevajo k boljši konkurenčnosti
  gospodarstva na regionalni, državni
  in
  mednarodni ravni
  ; |
| --- | --- |

(f)

na novo zasajene površine, ki prispevajo k boljši konkurenčnosti
  gospodarstva na regionalni, državni
  in
  mednarodni ravni
  ;

gospodarstva na regionalni, državni

mednarodni ravni

| (g) | projekti, ki bi lahko izboljšali kakovost proizvodov z geografskimi označbami; |
| --- | --- |

(g)

projekti, ki bi lahko izboljšali kakovost proizvodov z geografskimi označbami;

| (g) | projekti, ki bi lahko izboljšali kakovost proizvodov z geografskimi označbami; |
| --- | --- |

(g)

projekti, ki bi lahko izboljšali kakovost proizvodov z geografskimi označbami;

| (h) | na novo zasajene površine zaradi povečanja malih ali srednjih gospodarstev. |
| --- | --- |

(h)

na novo zasajene površine zaradi povečanja malih ali srednjih gospodarstev.

| (h) | na novo zasajene površine zaradi povečanja malih ali srednjih gospodarstev. |
| --- | --- |

(h)

na novo zasajene površine zaradi povečanja malih ali srednjih gospodarstev.

2a.   Če se država članica odloči uporabiti eno ali več meril iz odstavka 2, lahko doda še pogoj, da mora biti vlagatelj fizična oseba, ki je v letu predložitve vloge stara največ 40 let.

2a.   Če se država članica odloči uporabiti eno ali več meril iz odstavka 2, lahko doda še pogoj, da mora biti vlagatelj fizična oseba, ki je v letu predložitve vloge stara največ 40 let.

2b.
     
  Države članice lahko sprejmejo vse regulativne ukrepe, da bi izvajalcem preprečile izogibanje merilom, ki jih uporabljajo v skladu z odstavki 1, 2 in 2a.

3.   Države članice merila iz odstavkov 1, 2 in 2a, ki jih uporabljajo, objavijo ter o njih nemudoma uradno obvestijo Komisijo.

3.   Države članice merila iz odstavkov 1, 2 in 2a, ki jih uporabljajo, objavijo ter o njih nemudoma uradno obvestijo Komisijo.

3a.
     
  V primeru omejitve v skladu s členom 63(2)(b) na regionalni ravni se lahko uporabijo prednostna merila in merila za upravičenost, ki se upoštevajo v okviru tistih iz člena 64 na navedeni ravni.“;

Sprememba 68

Sprememba 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 c (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 65 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5c) | v členu 65 se za prvim odstavkom vstavi naslednji odstavek:



  „Država članica pri uporabi člena 63(2) uvede predhodni uradni postopek, ki ji omogoča, da upošteva mnenja reprezentativnih strokovnih organizacij, ki so v skladu z zakonodajo te države članice priznane na regionalni ravni.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5c)

(5c)

v členu 65 se za prvim odstavkom vstavi naslednji odstavek:

„Država članica pri uporabi člena 63(2) uvede predhodni uradni postopek, ki ji omogoča, da upošteva mnenja reprezentativnih strokovnih organizacij, ki so v skladu z zakonodajo te države članice priznane na regionalni ravni.“;

„Država članica pri uporabi člena 63(2) uvede predhodni uradni postopek, ki ji omogoča, da upošteva mnenja reprezentativnih strokovnih organizacij, ki so v skladu z zakonodajo te države članice priznane na regionalni ravni.“;

Sprememba 233

Sprememba 233

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 d (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 68

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5d) | člen 68 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(5d)

(5d)

člen 68 se nadomesti z naslednjim:

Člen 68

„Člen 68

Prehodne določbe

Prehodne določbe

1.   Pravice do zasaditve, ki se pred 31. decembrom 2015 dodelijo pridelovalcem v skladu s členom 85h, členom 85i ali členom 85k Uredbe (ES) št. 1234/2007 in jih ti pridelovalci niso izkoristili ter so do navedenega datuma še veljavne, se lahko od 1. januarja 2016 pretvorijo v dovoljenja iz tega poglavja.

1.   Pravice do zasaditve, ki se pred 31. decembrom 2015 dodelijo pridelovalcem v skladu s členom 85h, členom 85i ali členom 85k Uredbe (ES) št. 1234/2007 in jih ti pridelovalci niso izkoristili ter so do navedenega datuma še veljavne, se lahko od 1. januarja 2016 pretvorijo v dovoljenja iz tega poglavja.

Take pretvorbe se izvedejo na zahtevo, ki jo morajo ti pridelovalci predložiti pred 31. decembrom 2015. Države članice lahko odločijo, da bodo pridelovalcem dovolile predložiti tovrstno zahtevo za pretvorbo pravic v dovoljenja do 31. decembra 2020.

Take pretvorbe se izvedejo na zahtevo, ki jo morajo ti pridelovalci predložiti pred 31. decembrom 2015. Države članice lahko odločijo, da bodo pridelovalcem dovolile predložiti tovrstno zahtevo za pretvorbo pravic v dovoljenja do 31. decembra 2020.

1a.
     
  Po 31. decembru 2020 površine, za katere so bile pridelovalcem dodeljene pravice do zasaditve, ki niso bile pretvorjene v dovoljena, ostanejo na razpolago državam članicam, ki jih lahko predodelijo v skladu s členom 66 najpozneje do 31. decembra 2025.

2.   Dovoljenja, ki se izdajo v skladu z 
  odstavkom 1
  , veljajo enako obdobje kot pravice do zasaditve iz odstavka 1. Če se ta dovoljenja ne uporabijo, prenehajo veljati najpozneje 31. decembra 2018 oziroma, če je država članica sprejela odločitev iz drugega pododstavka odstavka 1, najpozneje do 31. decembra 
  2023
  .

2.   Dovoljenja, ki se izdajo v skladu z 
  odstavkoma 1 in 1a
  , veljajo enako obdobje kot pravice do zasaditve iz odstavka 1. Če se ta dovoljenja ne uporabijo, prenehajo veljati najpozneje 31. decembra 2018 oziroma, če je država članica sprejela odločitev iz drugega pododstavka odstavka 1, najpozneje do 31. decembra 
  2028
  .

3.   Površine, ki jih zadevajo dovoljenja, izdana skladno z odstavkom 1, ne štejejo za namene iz člena 63.

3.   Površine, ki jih zadevajo dovoljenja, izdana skladno z odstavkom 1, ne štejejo za namene iz člena 63.“;

Sprememba 69

Sprememba 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 e (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 69 – odstavek 1 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5e) | v členu 69 se doda naslednja točka:









  „(ea) | merila za ohranjanje genskih virov vinske trte.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5e)

(5e)

v členu 69 se doda naslednja točka:

„(ea)

„(ea)

merila za ohranjanje genskih virov vinske trte.“;

merila za ohranjanje genskih virov vinske trte.“;

Sprememba 70

Sprememba 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 f (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 f (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 73

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5f) | člen 73 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(5f)

(5f)

člen 73 se nadomesti z naslednjim:

Člen 73

„Člen 73

Področje uporabe

Področje uporabe

Brez poseganja v druge določbe, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode, in določbe, ki so bile sprejete v veterinarskem, fitosanitarnem in živilskem sektorju za zagotovitev, da proizvodi ustrezajo higienskim in zdravstvenim standardom, in za zaščito zdravja živali, rastlin in ljudi, so v tem oddelku določena pravila o tržnih standardih.

Brez poseganja v druge določbe, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode, in določbe, ki so bile sprejete v veterinarskem, fitosanitarnem in živilskem sektorju za zagotovitev, da proizvodi ustrezajo higienskim in zdravstvenim standardom, in za zaščito zdravja živali, rastlin in ljudi
  ter za zagotovitev lojalne konkurence med evropskimi proizvajalci in proizvajalci iz tretjih držav
  , so v tem oddelku določena pravila o tržnih standardih.“;

ter za zagotovitev lojalne konkurence med evropskimi proizvajalci in proizvajalci iz tretjih držav

Sprememba 234

Sprememba 234

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 g (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 g (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 75

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5 g) | člen 75 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(5 g)

(5 g)

člen 75 se nadomesti z naslednjim:

Člen 75

„Člen 75

Določitev in vsebina

Določitev in vsebina

1.   Tržni standardi se lahko uporabljajo za enega ali več navedenih sektorjev in proizvodov:

1.   Tržni standardi se lahko uporabljajo za enega ali več navedenih sektorjev in proizvodov:

| (a) | oljčno olje in namizne oljke; |
| --- | --- |

(a)

oljčno olje in namizne oljke;

| (a) | oljčno olje in namizne oljke; |
| --- | --- |

(a)

oljčno olje in namizne oljke;

| (b) | sadje in zelenjavo; |
| --- | --- |

(b)

sadje in zelenjavo;

| (b) | sadje in zelenjavo; |
| --- | --- |

(b)

sadje in zelenjavo;

| (c) | proizvode iz predelanega sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

(c)

proizvode iz predelanega sadja in zelenjave;

| (c) | proizvode iz predelanega sadja in zelenjave; |
| --- | --- |

(c)

proizvode iz predelanega sadja in zelenjave;

| (d) | banane; |
| --- | --- |

(d)

banane;

| (d) | banane; |
| --- | --- |

(d)

banane;

| (e) | žive rastline; |
| --- | --- |

(e)

žive rastline;

| (e) | žive rastline; |
| --- | --- |

(e)

žive rastline;

| (f) | jajca; |
| --- | --- |

(f)

jajca;

| (f) | jajca; |
| --- | --- |

(f)

jajca;

| (g) | perutninsko meso; |
| --- | --- |

(g)

perutninsko meso;

| (g) | perutninsko meso; |
| --- | --- |

(g)

perutninsko meso;

| (h) | mazave maščobe, namenjene za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(h)

mazave maščobe, namenjene za prehrano ljudi;

| (h) | mazave maščobe, namenjene za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(h)

mazave maščobe, namenjene za prehrano ljudi;

| (i) | hmelj. |
| --- | --- |

(i)

hmelj.

| (i) | hmelj; |
| --- | --- |

(i)

hmelj;

| (ia) | riž; |
| --- | --- |

(ia)

(ia)

riž;

riž;

| (ib) | mleko in mlečne proizvode; |
| --- | --- |

(ib)

(ib)

mleko in mlečne proizvode;

mleko in mlečne proizvode;

| (ic) | med in čebelarske proizvode; |
| --- | --- |

(ic)

(ic)

med in čebelarske proizvode;

med in čebelarske proizvode;

| (id) | goveje in telečje meso; |
| --- | --- |

(id)

(id)

goveje in telečje meso;

goveje in telečje meso;

| (ie) | ovčje meso; |
| --- | --- |

(ie)

(ie)

ovčje meso;

ovčje meso;

| (if) | prašičje meso
  . |
| --- | --- |

(if)

(if)

prašičje meso
  .

prašičje meso

| (ig) | konopljo
  . |
| --- | --- |

(ig)

(ig)

konopljo
  .

konopljo

2.   Da se upošteva pričakovanja potrošnikov ter izboljša gospodarske pogoje za proizvodnjo in trženje, pa tudi kakovost kmetijskih proizvodov iz odstavkov 1 in 4 tega člena, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o tržnih standardih po sektorjih ali proizvodih v vseh fazah trženja, pa tudi o odstopanjih in izvzetjih od uporabe takšnih standardov z namenom prilagoditve stalno spreminjajočim se tržnim pogojem, spreminjajočemu se povpraševanju potrošnikov, spremembam ustreznih mednarodnih standardov in preprečitve nastajanja ovir za inovacije pri proizvodih.

2.   Da se upošteva pričakovanja potrošnikov ter izboljša gospodarske pogoje za proizvodnjo in trženje, pa tudi kakovost kmetijskih proizvodov iz odstavkov 1 in 4 tega člena, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o tržnih standardih po sektorjih ali proizvodih v vseh fazah trženja, pa tudi o odstopanjih in izvzetjih od uporabe takšnih standardov z namenom prilagoditve stalno spreminjajočim se tržnim pogojem, spreminjajočemu se povpraševanju potrošnikov, spremembam ustreznih mednarodnih standardov in preprečitve nastajanja ovir za inovacije pri proizvodih.

3.   Brez poseganja v člen 26 Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (27) lahko tržni standardi iz odstavka 1 zajemajo eno ali več naslednjega, ki se določi na podlagi sektorja ali proizvoda in ob upoštevanju lastnosti posameznega sektorja, potrebe po ureditvi dajanja na trg in pogojev iz odstavka 5 tega člena:

3.   Brez poseganja v člen 26 Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (27) lahko tržni standardi iz odstavka 1 zajemajo eno ali več naslednjega, ki se določi na podlagi sektorja ali proizvoda in ob upoštevanju lastnosti posameznega sektorja, potrebe po ureditvi dajanja na trg in pogojev iz odstavka 5 tega člena:

| (a) | tehnične opredelitve, poimenovanje in prodajne oznake za sektorje, ki niso določeni v členu 78; |
| --- | --- |

(a)

tehnične opredelitve, poimenovanje in prodajne oznake za sektorje, ki niso določeni v členu 78;

| (a) | tehnične opredelitve, poimenovanje in prodajne oznake za sektorje, ki niso določeni v členu 78; |
| --- | --- |

(a)

tehnične opredelitve, poimenovanje in prodajne oznake za sektorje, ki niso določeni v členu 78;

| (b) | merila za razvrščanje, kot je razvrščanje v razrede, po masi, velikosti, starosti in v kategorije; |
| --- | --- |

(b)

merila za razvrščanje, kot je razvrščanje v razrede, po masi, velikosti, starosti in v kategorije;

| (b) | merila za razvrščanje, kot je razvrščanje v razrede, po masi, velikosti, starosti in v kategorije; |
| --- | --- |

(b)

merila za razvrščanje, kot je razvrščanje v razrede, po masi, velikosti, starosti in v kategorije;

| (c) | vrsto, sorto rastline ali živalsko pasmo ali komercialni tip; |
| --- | --- |

(c)

vrsto, sorto rastline ali živalsko pasmo ali komercialni tip;

| (c) | vrsto, sorto rastline ali živalsko pasmo ali komercialni tip; |
| --- | --- |

(c)

vrsto, sorto rastline ali živalsko pasmo ali komercialni tip;

| (d) | predstavitev, označevanje, povezano z obveznimi tržnimi standardi, pakiranje, pravila, ki veljajo za pakirnice, označevanje, leto pridelave in uporabo posebnih navedb brez poseganja v člene od 92 do 123 te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

predstavitev, označevanje, povezano z obveznimi tržnimi standardi, pakiranje, pravila, ki veljajo za pakirnice, označevanje, leto pridelave in uporabo posebnih navedb brez poseganja v člene od 92 do 123 te uredbe;

| (d) | predstavitev, označevanje, povezano z obveznimi tržnimi standardi, pakiranje, pravila, ki veljajo za pakirnice, označevanje, leto pridelave in uporabo posebnih navedb brez poseganja v člene od 92 do 123 te uredbe; |
| --- | --- |

(d)

predstavitev, označevanje, povezano z obveznimi tržnimi standardi, pakiranje, pravila, ki veljajo za pakirnice, označevanje, leto pridelave in uporabo posebnih navedb brez poseganja v člene od 92 do 123 te uredbe;

| (e) | merila, kot so videz, konsistenca, konformacija, lastnosti proizvoda in odstotek vsebnosti vode; |
| --- | --- |

(e)

merila, kot so videz, konsistenca, konformacija, lastnosti proizvoda in odstotek vsebnosti vode;

| (e) | merila, kot so videz, konsistenca, konformacija, lastnosti proizvoda in odstotek vsebnosti vode; |
| --- | --- |

(e)

merila, kot so videz, konsistenca, konformacija, lastnosti proizvoda in odstotek vsebnosti vode;

| (f) | posebne snovi, ki se uporabljajo v proizvodnji, ali sestavni deli ali sestavine, vključno z navedbo vsebnosti, čistosti in določitve snovi; |
| --- | --- |

(f)

posebne snovi, ki se uporabljajo v proizvodnji, ali sestavni deli ali sestavine, vključno z navedbo vsebnosti, čistosti in določitve snovi;

| (f) | posebne snovi, ki se uporabljajo v proizvodnji, ali sestavni deli ali sestavine, vključno z navedbo vsebnosti, čistosti in določitve snovi; |
| --- | --- |

(f)

posebne snovi, ki se uporabljajo v proizvodnji, ali sestavni deli ali sestavine, vključno z navedbo vsebnosti, čistosti in določitve snovi;

| (g) | način kmetovanja in pridelave, tudi enološki postopki in napredni sistemi trajnostne pridelave; |
| --- | --- |

(g)

način kmetovanja in pridelave, tudi enološki postopki in napredni sistemi trajnostne pridelave;

| (g) | način kmetovanja in pridelave, tudi enološki postopki
  , način krmljenja živali
  in napredni sistemi trajnostne pridelave; |
| --- | --- |

(g)

način kmetovanja in pridelave, tudi enološki postopki
  , način krmljenja živali
  in napredni sistemi trajnostne pridelave;

, način krmljenja živali

| (h) | rezanje mošta in vina, vključno z opredelitvami pojmov, tipiziranje in omejitve, ki veljajo za to; |
| --- | --- |

(h)

rezanje mošta in vina, vključno z opredelitvami pojmov, tipiziranje in omejitve, ki veljajo za to;

| (h) | rezanje mošta in vina, vključno z opredelitvami pojmov, tipiziranje in omejitve, ki veljajo za to; |
| --- | --- |

(h)

rezanje mošta in vina, vključno z opredelitvami pojmov, tipiziranje in omejitve, ki veljajo za to;

| (i) | pogostnost zbiranja, dobavo, konzerviranje in ravnanje, metodo konzerviranja in temperaturo, skladiščenje in prevoz; |
| --- | --- |

(i)

pogostnost zbiranja, dobavo, konzerviranje in ravnanje, metodo konzerviranja in temperaturo, skladiščenje in prevoz;

| (i) | pogostnost zbiranja, dobavo, konzerviranje in ravnanje, metodo konzerviranja in temperaturo, skladiščenje in prevoz; |
| --- | --- |

(i)

pogostnost zbiranja, dobavo, konzerviranje in ravnanje, metodo konzerviranja in temperaturo, skladiščenje in prevoz;

| (j) | kraj kmetovanja in/ali poreklo
  razen perutninskega mesa in mazavih maščob
  ; |
| --- | --- |

(j)

kraj kmetovanja in/ali poreklo
  razen perutninskega mesa in mazavih maščob
  ;

razen perutninskega mesa in mazavih maščob

| (j) | kraj kmetovanja in/ali poreklo; |
| --- | --- |

(j)

kraj kmetovanja in/ali poreklo;

| (k) | omejitve glede uporabe nekaterih snovi in praks; |
| --- | --- |

(k)

omejitve glede uporabe nekaterih snovi in praks;

| (k) | omejitve glede uporabe nekaterih snovi in praks; |
| --- | --- |

(k)

omejitve glede uporabe nekaterih snovi in praks;

| (l) | posebno uporabo; |
| --- | --- |

(l)

posebno uporabo;

| (l) | posebno uporabo; |
| --- | --- |

(l)

posebno uporabo;

| (m) | pogoje, ki urejajo odstranitev, posedovanje, promet in uporabo proizvodov, ki niso v skladu s tržnimi standardi, sprejetimi na podlagi odstavka 1, ali opredelitvami, poimenovanji in prodajnimi oznakami iz člena 78, ter odstranjevanje stranskih proizvodov. |
| --- | --- |

(m)

pogoje, ki urejajo odstranitev, posedovanje, promet in uporabo proizvodov, ki niso v skladu s tržnimi standardi, sprejetimi na podlagi odstavka 1, ali opredelitvami, poimenovanji in prodajnimi oznakami iz člena 78, ter odstranjevanje stranskih proizvodov.

| (m) | pogoje, ki urejajo odstranitev, posedovanje, promet in uporabo proizvodov, ki niso v skladu s tržnimi standardi, sprejetimi na podlagi odstavka 1, ali opredelitvami, poimenovanji in prodajnimi oznakami iz člena 78, ter odstranjevanje stranskih proizvodov; |
| --- | --- |

(m)

pogoje, ki urejajo odstranitev, posedovanje, promet in uporabo proizvodov, ki niso v skladu s tržnimi standardi, sprejetimi na podlagi odstavka 1, ali opredelitvami, poimenovanji in prodajnimi oznakami iz člena 78, ter odstranjevanje stranskih proizvodov;

| (ma) | dobrobit živali
  . |
| --- | --- |

(ma)

(ma)

dobrobit živali
  .

dobrobit živali

4.   Poleg odstavka 1 se za vinski sektor lahko uporabljajo tržni standardi. Za ta sektor se uporabljajo točke (f), (g), (h), (k) in (m) odstavka 3.

4.   Poleg odstavka 1 se za vinski sektor lahko uporabljajo tržni standardi. Za ta sektor se uporabljajo točke (f), (g), (h), (k) in (m) odstavka 3.

5.   Tržni standardi po sektorjih ali proizvodih, sprejeti v skladu z odstavkom 1 tega člena, se določijo brez poseganja v člene od 84 do 88 in Prilogo IX ter ob upoštevanju:

5.   Tržni standardi po sektorjih ali proizvodih, sprejeti v skladu z odstavkom 1 tega člena, se določijo brez poseganja v člene od 84 do 88 in Prilogo IX ter ob upoštevanju:

| (a) | posebnosti zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

posebnosti zadevnega proizvoda;

| (a) | posebnosti zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

posebnosti zadevnega proizvoda;

| (b) | dejstva, da je treba zagotoviti pogoje za lažje dajanje proizvodov na trg; |
| --- | --- |

(b)

dejstva, da je treba zagotoviti pogoje za lažje dajanje proizvodov na trg;

| (b) | dejstva, da je treba zagotoviti pogoje za lažje dajanje proizvodov na trg; |
| --- | --- |

(b)

dejstva, da je treba zagotoviti pogoje za lažje dajanje proizvodov na trg;

| (c) | interesa proizvajalcev, da obveščajo o lastnostih proizvodov in kmetovanja, ter interesa potrošnikov, da prejmejo ustrezne in pregledne informacije o proizvodu, vključno s krajem kmetovanja, ki se določi za vsak primer posebej na ustrezni geografski ravni, potem ko so bili ocenjeni zlasti stroški in upravna obremenitev izvajalcev ter koristi proizvajalcev in končnih potrošnikov; |
| --- | --- |

(c)

interesa proizvajalcev, da obveščajo o lastnostih proizvodov in kmetovanja, ter interesa potrošnikov, da prejmejo ustrezne in pregledne informacije o proizvodu, vključno s krajem kmetovanja, ki se določi za vsak primer posebej na ustrezni geografski ravni, potem ko so bili ocenjeni zlasti stroški in upravna obremenitev izvajalcev ter koristi proizvajalcev in končnih potrošnikov;

| (c) | interesa proizvajalcev, da obveščajo o lastnostih proizvodov in kmetovanja, ter interesa potrošnikov, da prejmejo ustrezne in pregledne informacije o proizvodu, vključno s krajem kmetovanja, ki se določi za vsak primer posebej na ustrezni geografski ravni, potem ko so bili ocenjeni zlasti stroški in upravna obremenitev izvajalcev ter koristi proizvajalcev in končnih potrošnikov; |
| --- | --- |

(c)

interesa proizvajalcev, da obveščajo o lastnostih proizvodov in kmetovanja, ter interesa potrošnikov, da prejmejo ustrezne in pregledne informacije o proizvodu, vključno s krajem kmetovanja, ki se določi za vsak primer posebej na ustrezni geografski ravni, potem ko so bili ocenjeni zlasti stroški in upravna obremenitev izvajalcev ter koristi proizvajalcev in končnih potrošnikov;

| (d) | metod, ki so na voljo za določitev fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih lastnosti proizvodov; |
| --- | --- |

(d)

metod, ki so na voljo za določitev fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih lastnosti proizvodov;

| (d) | metod, ki so na voljo za določitev fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih lastnosti proizvodov; |
| --- | --- |

(d)

metod, ki so na voljo za določitev fizikalnih, kemičnih in organoleptičnih lastnosti proizvodov;

| (e) | standardnih priporočil, ki jih sprejmejo mednarodni organi; |
| --- | --- |

(e)

standardnih priporočil, ki jih sprejmejo mednarodni organi;

| (e) | standardnih priporočil, ki jih sprejmejo mednarodni organi; |
| --- | --- |

(e)

standardnih priporočil, ki jih sprejmejo mednarodni organi;

| (f) | potrebe po ohranitvi naravnih in osnovnih lastnosti proizvodov ter da se je treba izogniti bistveni spremembi sestave zadevnega proizvoda. |
| --- | --- |

(f)

potrebe po ohranitvi naravnih in osnovnih lastnosti proizvodov ter da se je treba izogniti bistveni spremembi sestave zadevnega proizvoda.

| (f) | potrebe po ohranitvi naravnih in osnovnih lastnosti proizvodov ter da se je treba izogniti bistveni spremembi sestave zadevnega proizvoda. |
| --- | --- |

(f)

potrebe po ohranitvi naravnih in osnovnih lastnosti proizvodov ter da se je treba izogniti bistveni spremembi sestave zadevnega proizvoda.

6.   Da bi upoštevali pričakovanja potrošnikov ter potrebo po izboljšanju gospodarskih pogojev za pridelavo in trženje kmetijskih proizvodov, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 za spremembo seznama sektorjev iz odstavka 1. Takšni delegirani akti so strogo omejeni na dejanske potrebe, ki nastanejo zaradi potrošniškega povpraševanja, tehničnega napredka ali potreb po inovacijah pri proizvodih, Komisija pa mora pred njihovim sprejetjem Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem oceni zlasti potrebe potrošnikov, stroške in upravna bremena za izvajalce, vključno z učinkom na notranji trg in mednarodno trgovino, ter koristi za proizvajalce in končne potrošnike.

6.   Da bi upoštevali pričakovanja potrošnikov ter potrebo po izboljšanju gospodarskih pogojev za pridelavo in trženje kmetijskih proizvodov, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 za spremembo seznama sektorjev iz odstavka 1. Takšni delegirani akti so strogo omejeni na dejanske potrebe, ki nastanejo zaradi potrošniškega povpraševanja, tehničnega napredka ali potreb po inovacijah pri proizvodih, Komisija pa mora pred njihovim sprejetjem Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo, v katerem oceni zlasti potrebe potrošnikov, stroške in upravna bremena za izvajalce, vključno z učinkom na notranji trg in mednarodno trgovino, ter koristi za proizvajalce in končne potrošnike.“;

Sprememba 72

Sprememba 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 h (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 h (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 78

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5h) | člen 78 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(5h)

(5h)

člen 78 se nadomesti z naslednjim:

Člen 78

„Člen 78

Opredelitve, poimenovanja in prodajne oznake za nekatere sektorje in proizvode

Opredelitve, poimenovanja in prodajne oznake za nekatere sektorje in proizvode

1.   Poleg tržnih standardov, ki se uporabljajo, kadar je ustrezno, se za naslednje sektorje ali proizvode uporabljajo opredelitve, poimenovanja in prodajne oznake iz Priloge VII:

1.   Poleg tržnih standardov, ki se uporabljajo, kadar je ustrezno, se za naslednje sektorje ali proizvode uporabljajo opredelitve, poimenovanja in prodajne oznake iz Priloge VII:

| (a) | goveje in telečje meso; |
| --- | --- |

(a)

goveje in telečje meso;

| (a) | goveje in telečje meso; |
| --- | --- |

(a)

goveje in telečje meso;

| (aa) | ovčje in jagnječje meso; |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

ovčje in jagnječje meso;

ovčje in jagnječje meso;

| (b) | vino; |
| --- | --- |

(b)

vino;

| (b) | vino; |
| --- | --- |

(b)

vino;

| (c) | mleko in mlečne proizvode, namenjene za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(c)

mleko in mlečne proizvode, namenjene za prehrano ljudi;

| (c) | mleko in mlečne proizvode, namenjene za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(c)

mleko in mlečne proizvode, namenjene za prehrano ljudi;

| (d) | perutnino; |
| --- | --- |

(d)

perutnino;

| (d) | perutnino; |
| --- | --- |

(d)

perutnino;

| (e) | jajca; |
| --- | --- |

(e)

jajca;

| (e) | jajca; |
| --- | --- |

(e)

jajca;

| (f) | mazave maščobe, namenjene za prehrano ljudi ter |
| --- | --- |

(f)

mazave maščobe, namenjene za prehrano ljudi ter

| (f) | mazave maščobe, namenjene za prehrano ljudi ter |
| --- | --- |

(f)

mazave maščobe, namenjene za prehrano ljudi ter

| (g) | oljčno olje in namizne oljke. |
| --- | --- |

(g)

oljčno olje in namizne oljke.

| (g) | oljčno olje in namizne oljke. |
| --- | --- |

(g)

oljčno olje in namizne oljke.

2.   Opredelitve, poimenovanja ali prodajne oznake iz Priloge VII se lahko v Uniji uporabijo le za trženje proizvoda, ki izpolnjuje ustrezne zahteve iz navedene priloge.

2.   Opredelitve, poimenovanja ali prodajne oznake iz Priloge VII se lahko v Uniji uporabijo le za trženje
  in promocijo
  proizvoda, ki izpolnjuje ustrezne zahteve iz navedene priloge.
  V Prilogi VII so lahko določeni pogoji za zaščito poimenovanja ali prodajne oznake pri trženju ali promociji pred komercialno uporabo, zlorabo, posnemanjem ali nedovoljenim navajanjem.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o spremembah opredelitev in prodajnih oznak iz Priloge VII, odstopanju od njih ali izjemah v zvezi z njimi. Ti delegirani akti so strogo omejeni na dejanske potrebe, ki nastanejo zaradi razvoja potrošniškega povpraševanja, tehničnega napredka ali potreb po inovacijah pri proizvodih.

3.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o spremembah opredelitev in prodajnih oznak iz Priloge VII, odstopanju od njih ali izjemah v zvezi z njimi. Ti delegirani akti so strogo omejeni na dejanske potrebe, ki nastanejo zaradi razvoja potrošniškega povpraševanja, tehničnega napredka ali potreb po inovacijah pri proizvodih.

4.   Da bi zagotovili, da bodo izvajalci in države članice jasno in pravilno razumeli opredelitve in prodajne oznake, določene v Prilogi VII, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 v zvezi s pravili za določitev in uporabo teh opredelitev in oznak.

4.   Da bi zagotovili, da bodo izvajalci in države članice jasno in pravilno razumeli opredelitve in prodajne oznake, določene v Prilogi VII, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 v zvezi s pravili za določitev in uporabo teh opredelitev in oznak.

5.   Da se upoštevajo pričakovanja potrošnikov in razvoj na trgu mlečnih proizvodov, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227, s katerimi se določijo mlečni proizvodi, za katere se navedejo živalske vrste izvora mleka, razen goveda, ter potrebna zadevna pravila.“

5.   Da se upoštevajo pričakovanja potrošnikov in razvoj na trgu mlečnih proizvodov, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227, s katerimi se določijo mlečni proizvodi, za katere se navedejo živalske vrste izvora mleka, razen goveda, ter potrebna zadevna pravila.“;

Sprememba 73

Sprememba 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 i (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 i (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 79 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5i) | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 79a




  Mešanica oljčnega olja z drugimi rastlinskimi olji





  1.
     
  Mešanje oljčnega olja in drugih rastlinskih olj je prepovedano.






  2.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 za uvedbo kazni za izvajalce, ki ne spoštujejo odstavka 1 tega člena.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5i)

(5i)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 79a

Mešanica oljčnega olja z drugimi rastlinskimi olji

1.
     
  Mešanje oljčnega olja in drugih rastlinskih olj je prepovedano.

2.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 za uvedbo kazni za izvajalce, ki ne spoštujejo odstavka 1 tega člena.“;

Sprememba 74

Sprememba 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 j (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 5 j (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 79 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5j) | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 79b




  Pravila trženja za sektor oljk in oljčnega olja




  Da bi upoštevali posebne lastnosti sektorja oljk in oljčnega olja, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227, s katerimi se bodo uskladila pravila trženja za namizne oljke in oljčno olje.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(5j)

(5j)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 79b

Pravila trženja za sektor oljk in oljčnega olja

Da bi upoštevali posebne lastnosti sektorja oljk in oljčnega olja, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227, s katerimi se bodo uskladila pravila trženja za namizne oljke in oljčno olje.“;

Sprememba 75

Sprememba 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 81 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | v členu 81 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(6)

(6)

v členu 81 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

črtano

črtano

| | „2.
     
  Ob upoštevanju odstavka 3 države članice razvrstijo sorte vinske trte, ki se smejo zasaditi, ponovno zasaditi ali cepiti na njihovem ozemlju za pridelavo vina. |
| --- | --- |

„2.
     
  Ob upoštevanju odstavka 3 države članice razvrstijo sorte vinske trte, ki se smejo zasaditi, ponovno zasaditi ali cepiti na njihovem ozemlju za pridelavo vina.

Države članice smejo razvrstiti sorte vinske trte, kadar:

Države članice smejo razvrstiti sorte vinske trte, kadar:

| | (a) | zadevna sorta spada v vrsto Vitis vinifera ali Vitis Labrusca, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

zadevna sorta spada v vrsto Vitis vinifera ali Vitis Labrusca, ali

zadevna sorta spada v vrsto Vitis vinifera ali Vitis Labrusca, ali

| | (b) | je zadevna sorta pridobljena s križanjem vrst Vitis vinifera in Vitis Labrusca z drugimi vrstami rodu Vitis. |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

je zadevna sorta pridobljena s križanjem vrst Vitis vinifera in Vitis Labrusca z drugimi vrstami rodu Vitis.

je zadevna sorta pridobljena s križanjem vrst Vitis vinifera in Vitis Labrusca z drugimi vrstami rodu Vitis.

| | Kadar je sorta vinske trte izločena iz razvrstitve iz prvega pododstavka, se izkrči v 15 letih po izločitvi.“; |
| --- | --- |

Kadar je sorta vinske trte izločena iz razvrstitve iz prvega pododstavka, se izkrči v 15 letih po izločitvi.“;

Kadar je sorta vinske trte izločena iz razvrstitve iz prvega pododstavka, se izkrči v 15 letih po izločitvi.“;

Sprememba 76

Sprememba 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 6 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 81 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | v členu 81 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(6a)

(6a)

v členu 81 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

2.   Ob upoštevanju odstavka 3 države članice razvrstijo sorte vinske trte, ki se smejo zasaditi, ponovno zasaditi ali cepiti na njihovem ozemlju za pridelavo vina.

| | „2.   Ob upoštevanju odstavka 3 države članice razvrstijo sorte vinske trte, ki se smejo zasaditi, ponovno zasaditi ali cepiti na njihovem ozemlju za pridelavo vina. |
| --- | --- |

„2.   Ob upoštevanju odstavka 3 države članice razvrstijo sorte vinske trte, ki se smejo zasaditi, ponovno zasaditi ali cepiti na njihovem ozemlju za pridelavo vina.

Države članice smejo razvrstiti
  le
  sorte vinske trte,
  ki izpolnjujejo naslednje pogoje
  :

le

ki izpolnjujejo naslednje pogoje

| | Države članice smejo razvrstiti sorte vinske trte,
  kadar
  : |
| --- | --- |

Države članice smejo razvrstiti sorte vinske trte,
  kadar
  :

kadar

| (a) | zadevna sorta spada v vrsto Vitis vinifera
  ali
  je pridobljena s križanjem vrste Vitis vinifera
  z drugimi vrstami
  rodu Vitis; |
| --- | --- |

(a)

zadevna sorta spada v vrsto Vitis vinifera
  ali
  je pridobljena s križanjem vrste Vitis vinifera
  z drugimi vrstami
  rodu Vitis;

ali

z drugimi vrstami

| | (a) | zadevna sorta spada v vrsto Vitis vinifera
  oziroma
  je pridobljena s križanjem vrste Vitis vinifera
  ali spada v druge vrste
  rodu Vitis. |
| --- | --- | --- |

(a)

zadevna sorta spada v vrsto Vitis vinifera
  oziroma
  je pridobljena s križanjem vrste Vitis vinifera
  ali spada v druge vrste
  rodu Vitis.

oziroma

ali spada v druge vrste

| (b) | sorta ni ena od naslednjih: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton in Herbemont. |
| --- | --- |

(b)

sorta ni ena od naslednjih: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton in Herbemont.

| | (b) | sorta ni ena od naslednjih: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton in Herbemont. |
| --- | --- | --- |

(b)

sorta ni ena od naslednjih: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton in Herbemont.

| | Z odstopanjem od drugega pododstavka lahko države članice odobrijo ponovno zasaditev vrste Vitis labrusca ali vrst iz točke (b) v obstoječih zgodovinskih vinogradih, če se obstoječa zasajena površina Vitis labrusca ne poveča. |
| --- | --- |

Z odstopanjem od drugega pododstavka lahko države članice odobrijo ponovno zasaditev vrste Vitis labrusca ali vrst iz točke (b) v obstoječih zgodovinskih vinogradih, če se obstoječa zasajena površina Vitis labrusca ne poveča.

Z odstopanjem od drugega pododstavka lahko države članice odobrijo ponovno zasaditev vrste Vitis labrusca ali vrst iz točke (b) v obstoječih zgodovinskih vinogradih, če se obstoječa zasajena površina Vitis labrusca ne poveča.

Kadar je sorta vinske trte izločena iz razvrstitve iz prvega pododstavka, se izkrči v 15 letih po izločitvi.

| | Kadar je sorta vinske trte izločena iz razvrstitve iz prvega pododstavka, se izkrči v 15 letih po izločitvi.“; |
| --- | --- |

Kadar je sorta vinske trte izločena iz razvrstitve iz prvega pododstavka, se izkrči v 15 letih po izločitvi.“;

Sprememba 77

Sprememba 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 90a – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | vzpostavitvijo banke podatkov izotopskih analiz, ki bo v pomoč pri odkrivanju goljufij in se bo oblikovala na podlagi vzorcev, ki jih zberejo države članice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

vzpostavitvijo banke podatkov izotopskih analiz, ki bo v pomoč pri odkrivanju goljufij in se bo oblikovala na podlagi vzorcev, ki jih zberejo države članice;

| (a) | vzpostavitvijo
  ali vzdrževanjem
  banke podatkov izotopskih analiz, ki bo v pomoč pri odkrivanju goljufij in se bo oblikovala na podlagi vzorcev, ki jih zberejo države članice; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavitvijo
  ali vzdrževanjem
  banke podatkov izotopskih analiz, ki bo v pomoč pri odkrivanju goljufij in se bo oblikovala na podlagi vzorcev, ki jih zberejo države članice;

ali vzdrževanjem

Sprememba 78

Sprememba 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 92 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | v členu 92 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(8a)

(8a)

v členu 92 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

1.   Pravila o označbah porekla, geografskih označbah in tradicionalnih izrazih iz tega oddelka se uporabljajo za proizvode iz točk 1, 3 do 6, 8, 9, 11, 15 in 16 dela II Priloge VII.

| | „1.   Pravila o označbah porekla, geografskih označbah in tradicionalnih izrazih iz tega oddelka se uporabljajo
  samo
  za proizvode iz točk 1, 3 do 6, 8, 9, 11, 15 in 16 dela II Priloge VII.“; |
| --- | --- |

„1.   Pravila o označbah porekla, geografskih označbah in tradicionalnih izrazih iz tega oddelka se uporabljajo
  samo
  za proizvode iz točk 1, 3 do 6, 8, 9, 11, 15 in 16 dela II Priloge VII.“;

Sprememba 235/rev

Sprememba 235/rev

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka a

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 93 – odstavek 1 – točka a – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | „označba porekla“ pomeni ime
  , ki opredeljuje proizvod
  iz člena 92(1): |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

„označba porekla“ pomeni ime
  , ki opredeljuje proizvod
  iz člena 92(1):

, ki opredeljuje proizvod

| (a) | „označba porekla“ pomeni ime
  regije, specifičnega kraja ali izjemoma v ustrezno utemeljenih primerih ime države, ki se uporablja za opis proizvoda
  iz člena 92(1): |
| --- | --- |

(a)

„označba porekla“ pomeni ime
  regije, specifičnega kraja ali izjemoma v ustrezno utemeljenih primerih ime države, ki se uporablja za opis proizvoda
  iz člena 92(1):

regije, specifičnega kraja ali izjemoma v ustrezno utemeljenih primerih ime države, ki se uporablja za opis proizvoda

Sprememba 80

Sprememba 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka a

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 93 – odstavek 1 – točka a – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | katerega kakovost ali značilnosti so pretežno ali izključno posledica določenega geografskega okolja z njegovimi
  lastnimi
  naravnimi
  in, če ti obstajajo,
  človeškimi dejavniki; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

katerega kakovost ali značilnosti so pretežno ali izključno posledica določenega geografskega okolja z njegovimi
  lastnimi
  naravnimi
  in, če ti obstajajo,
  človeškimi dejavniki;

lastnimi

in, če ti obstajajo,

| (i) | katerega kakovost ali značilnosti so pretežno ali izključno posledica določenega geografskega okolja z njegovimi naravnimi
  dejavniki in
  človeškimi dejavniki; |
| --- | --- |

(i)

katerega kakovost ali značilnosti so pretežno ali izključno posledica določenega geografskega okolja z njegovimi naravnimi
  dejavniki in
  človeškimi dejavniki;

dejavniki in

Sprememba 81

Sprememba 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka a

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 93 – odstavek 1 – točka a – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (ii) | s poreklom iz specifičnega kraja, regije ali izjemoma države; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ii)

(ii)

s poreklom iz specifičnega kraja, regije ali izjemoma države;

s poreklom iz specifičnega kraja, regije ali izjemoma države;

črtano

črtano

Sprememba 82

Sprememba 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka a

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 – točka a

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 93 – odstavek 1 – točka a – točka v a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (va) | ki ni „delno dealkoholiziran“ ali „dealkoholiziran“, kot je navedeno v točkah (18) in (19) dela II Priloge VII. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(va)

(va)

ki ni „delno dealkoholiziran“ ali „dealkoholiziran“, kot je navedeno v točkah (18) in (19) dela II Priloge VII.

ki ni „delno dealkoholiziran“ ali „dealkoholiziran“, kot je navedeno v točkah (18) in (19) dela II Priloge VII.

Sprememba 83

Sprememba 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 94 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | v členu 94(1) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(10)

(10)

v členu 94(1) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

črtano

črtano

| | „Vloge za zaščito imen kot označb porekla ali geografskih označb vključujejo:“; |
| --- | --- |

„Vloge za zaščito imen kot označb porekla ali geografskih označb vključujejo:“;

„Vloge za zaščito imen kot označb porekla ali geografskih označb vključujejo:“;

Sprememba 236

Sprememba 236

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 94

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | člen 94 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(10a)

(10a)

člen 94 se nadomesti z naslednjim:

Člen 94

„Člen 94

Vloge za zaščito

Vloge za zaščito

1.   Vloge za zaščito imen kot označb porekla ali geografskih označb vključujejo
  tehnično dokumentacijo, ki vsebuje
  :

1.   Vloge za zaščito imen kot označb porekla ali geografskih označb vključujejo:

| (a) | ime, ki naj se zaščiti; |
| --- | --- |

(a)

ime, ki naj se zaščiti;

| (a) | ime, ki naj se zaščiti; |
| --- | --- |

(a)

ime, ki naj se zaščiti;

| (b) | ime in priimek ter naslov vlagatelja; |
| --- | --- |

(b)

ime in priimek ter naslov vlagatelja;

| (b) | ime in priimek ter naslov vlagatelja; |
| --- | --- |

(b)

ime in priimek ter naslov vlagatelja;

| (c) | specifikacijo proizvoda iz odstavka 2 ter |
| --- | --- |

(c)

specifikacijo proizvoda iz odstavka 2 ter

| (c) | specifikacijo proizvoda iz odstavka 2 ter |
| --- | --- |

(c)

specifikacijo proizvoda iz odstavka 2 ter

| (d) | enotni dokument, ki povzema specifikacijo proizvoda iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(d)

enotni dokument, ki povzema specifikacijo proizvoda iz odstavka 2.

| (d) | enotni dokument, ki povzema specifikacijo proizvoda iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(d)

enotni dokument, ki povzema specifikacijo proizvoda iz odstavka 2.

2.   Specifikacija proizvoda zainteresiranim stranem omogoča, da preverijo pogoje pridelave, v zvezi z označbo porekla ali geografsko označbo. Specifikacija proizvoda je sestavljena vsaj iz:

2.   Specifikacija proizvoda zainteresiranim stranem omogoča, da preverijo pogoje pridelave, v zvezi z označbo porekla ali geografsko označbo. Specifikacija proizvoda je sestavljena vsaj iz:

| (a) | imena, ki naj se zaščiti; |
| --- | --- |

(a)

imena, ki naj se zaščiti;

| (a) | imena, ki naj se zaščiti; |
| --- | --- |

(a)

imena, ki naj se zaščiti;

| (b) | opisa vina ali vin: |
| --- | --- |

(b)

opisa vina ali vin:

| (b) | opisa vina ali vin: |
| --- | --- |

(b)

opisa vina ali vin:

| | (i) | glavnih analitskih in organoleptičnih lastnosti za vina z označbo porekla; |
| --- | --- | --- |

(i)

glavnih analitskih in organoleptičnih lastnosti za vina z označbo porekla;

| | (i) | glavnih analitskih in organoleptičnih lastnosti za vina z označbo porekla; |
| --- | --- | --- |

(i)

glavnih analitskih in organoleptičnih lastnosti za vina z označbo porekla;

| | (ii) | glavnih analitskih lastnosti ter vrednotenja ali navedbe organoleptičnih lastnosti za vina z geografsko označbo; |
| --- | --- | --- |

(ii)

glavnih analitskih lastnosti ter vrednotenja ali navedbe organoleptičnih lastnosti za vina z geografsko označbo;

| | (ii) | glavnih analitskih lastnosti ter vrednotenja ali navedbe organoleptičnih lastnosti za vina z geografsko označbo; |
| --- | --- | --- |

(ii)

glavnih analitskih lastnosti ter vrednotenja ali navedbe organoleptičnih lastnosti za vina z geografsko označbo;

| (c) | po potrebi posebnih enoloških postopkov pridelave vina ali vin ter ustreznih omejitev pri njihovi pridelavi; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi posebnih enoloških postopkov pridelave vina ali vin ter ustreznih omejitev pri njihovi pridelavi;

| (c) | po potrebi posebnih enoloških postopkov pridelave vina ali vin ter ustreznih omejitev pri njihovi pridelavi; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi posebnih enoloških postopkov pridelave vina ali vin ter ustreznih omejitev pri njihovi pridelavi;

| (d) | razmejitve zadevnega geografskega območja; |
| --- | --- |

(d)

razmejitve zadevnega geografskega območja;

| (d) | razmejitve zadevnega geografskega območja; |
| --- | --- |

(d)

razmejitve zadevnega geografskega območja;

| (e) | največjega hektarskega donosa; |
| --- | --- |

(e)

največjega hektarskega donosa;

| (e) | največjega hektarskega donosa; |
| --- | --- |

(e)

največjega hektarskega donosa;

| (f) | navedbe sorte ali sort vinske trte, iz katerih je pridobljeno vino oziroma vina; |
| --- | --- |

(f)

navedbe sorte ali sort vinske trte, iz katerih je pridobljeno vino oziroma vina;

| (f) | navedbe sorte ali sort vinske trte, iz katerih je pridobljeno vino oziroma vina; |
| --- | --- |

(f)

navedbe sorte ali sort vinske trte, iz katerih je pridobljeno vino oziroma vina;

| (g) | podrobnosti, ki potrjujejo
  povezavo
  iz točke (a)(i) 
  oziroma
  točke (b)(i) člena 93(1): |
| --- | --- |

(g)

podrobnosti, ki potrjujejo
  povezavo
  iz točke (a)(i) 
  oziroma
  točke (b)(i) člena 93(1):

povezavo

oziroma

| (g) | podrobnosti, ki potrjujejo
  naslednje povezave: |
| --- | --- |

(g)

podrobnosti, ki potrjujejo
  naslednje povezave:

naslednje povezave:

| | (i) | kar zadeva zaščiteno označbo porekla, povezavo med kakovostjo ali značilnostmi proizvoda in geografskim okoljem ter podatke o naravnih in človeških dejavnikih tega geografskega okolja
  iz točke (a)(i) 
  člena 93(1); |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

kar zadeva zaščiteno označbo porekla, povezavo med kakovostjo ali značilnostmi proizvoda in geografskim okoljem ter podatke o naravnih in človeških dejavnikih tega geografskega okolja
  iz točke (a)(i) 
  člena 93(1);

kar zadeva zaščiteno označbo porekla, povezavo med kakovostjo ali značilnostmi proizvoda in geografskim okoljem ter podatke o naravnih in človeških dejavnikih tega geografskega okolja

člena 93(1);

| | (ii) | kar zadeva zaščiteno geografsko označbo, povezavo med določeno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda in geografskim poreklom iz
  točke (b)(i) člena 93(1); |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

kar zadeva zaščiteno geografsko označbo, povezavo med določeno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda in geografskim poreklom iz
  točke (b)(i) člena 93(1);

kar zadeva zaščiteno geografsko označbo, povezavo med določeno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda in geografskim poreklom iz

| (ga) | kjer je ustrezno, njenega prispevka k trajnostnemu razvoju
  ; |
| --- | --- |

(ga)

(ga)

kjer je ustrezno, njenega prispevka k trajnostnemu razvoju
  ;

kjer je ustrezno, njenega prispevka k trajnostnemu razvoju

| (h) | veljavnih zahtev, ki so določene v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji ali jih, če tako določijo države članice, določi organizacija, ki upravlja zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ob upoštevanju, da morajo biti take zahteve objektivne in nediskriminatorne ter skladne s pravom Unije; |
| --- | --- |

(h)

veljavnih zahtev, ki so določene v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji ali jih, če tako določijo države članice, določi organizacija, ki upravlja zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ob upoštevanju, da morajo biti take zahteve objektivne in nediskriminatorne ter skladne s pravom Unije;

| (h) | veljavnih zahtev, ki so določene v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji ali jih, če tako določijo države članice, določi organizacija, ki upravlja zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ob upoštevanju, da morajo biti take zahteve objektivne in nediskriminatorne ter skladne s pravom Unije; |
| --- | --- |

(h)

veljavnih zahtev, ki so določene v zakonodaji Unije ali nacionalni zakonodaji ali jih, če tako določijo države članice, določi organizacija, ki upravlja zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, ob upoštevanju, da morajo biti take zahteve objektivne in nediskriminatorne ter skladne s pravom Unije;

| (i) | imena in naslova organov ali teles, ki preverjajo skladnost z določbami iz specifikacije proizvoda, in opisa njihovih specifičnih nalog. |
| --- | --- |

(i)

imena in naslova organov ali teles, ki preverjajo skladnost z določbami iz specifikacije proizvoda, in opisa njihovih specifičnih nalog.

| (i) | imena in naslova organov ali teles, ki preverjajo skladnost z določbami iz specifikacije proizvoda, in opisa njihovih specifičnih nalog. |
| --- | --- |

(i)

imena in naslova organov ali teles, ki preverjajo skladnost z določbami iz specifikacije proizvoda, in opisa njihovih specifičnih nalog.

3.   Kadar se vloga za zaščito nanaša na geografsko območje, ki se nahaja v tretji državi, vsebuje poleg elementov iz odstavkov 1 in 2 tudi dokazilo, da je zadevno ime zaščiteno v državi porekla.

3.   Kadar se vloga za zaščito nanaša na geografsko območje, ki se nahaja v tretji državi, vsebuje poleg elementov iz odstavkov 1 in 2 tudi dokazilo, da je zadevno ime zaščiteno v državi porekla.“;

Sprememba 85

Sprememba 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 10 b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 96 – odstavek 5 – pododstavka 1 a in 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10b) | v členu 96(5) se dodata naslednja pododstavka:



  „Pri posredovanju vloge za zaščito Komisiji v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka država članica vključi izjavo, da po njenem mnenju vloga vložnika izpolnjuje pogoje za zaščito iz tega oddelka ter da potrjuje, da je enotni dokument iz člena 94(1)(d) natančen povzetek specifikacije proizvoda.




  Države članice Komisijo obvestijo o dopustnih ugovorih, prejetih v okviru nacionalnega postopka.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(10b)

(10b)

v členu 96(5) se dodata naslednja pododstavka:

„Pri posredovanju vloge za zaščito Komisiji v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka država članica vključi izjavo, da po njenem mnenju vloga vložnika izpolnjuje pogoje za zaščito iz tega oddelka ter da potrjuje, da je enotni dokument iz člena 94(1)(d) natančen povzetek specifikacije proizvoda.

„Pri posredovanju vloge za zaščito Komisiji v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka država članica vključi izjavo, da po njenem mnenju vloga vložnika izpolnjuje pogoje za zaščito iz tega oddelka ter da potrjuje, da je enotni dokument iz člena 94(1)(d) natančen povzetek specifikacije proizvoda.

Države članice Komisijo obvestijo o dopustnih ugovorih, prejetih v okviru nacionalnega postopka.“;

Države članice Komisijo obvestijo o dopustnih ugovorih, prejetih v okviru nacionalnega postopka.“;

Sprememba 86

Sprememba 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Člen 1 – odstavek 1 – točka 11

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 96 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.
     
  Kadar je to primerno, lahko Komisija sprejme izvedbene akte za odložitev pregleda vloge iz člena 97(2), dokler nacionalno sodišče ali drug nacionalni organ ne odloči v zvezi z ugovorom zoper vlogo za zaščito, kadar je država članica menila, da so v predhodnem nacionalnem postopku v skladu z odstavkom 5 zahteve izpolnjene. | črtano |
| Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3).“; | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

7.
     
  Kadar je to primerno, lahko Komisija sprejme izvedbene akte za odložitev pregleda vloge iz člena 97(2), dokler nacionalno sodišče ali drug nacionalni organ ne odloči v zvezi z ugovorom zoper vlogo za zaščito, kadar je država članica menila, da so v predhodnem nacionalnem postopku v skladu z odstavkom 5 zahteve izpolnjene.

črtano

črtano

Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3).“;

Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3).“;

Sprememba 87

Sprememba 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Člen 1 – odstavek 1 – točka 12

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 97 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija pregleda vloge za zaščito, ki jih prejme v skladu s členoma 94 in 96(5). Posebej preveri, da vloge ne vsebujejo očitnih napak, pri tem pa upošteva rezultate predhodnega nacionalnega postopka, ki ga je izvedla zadevna država članica. | Komisija pregleda vloge za zaščito, ki jih prejme v skladu s členoma 94 in 96(5). Posebej preveri, da vloge ne vsebujejo očitnih napak, pri tem pa upošteva rezultate predhodnega nacionalnega postopka, ki ga je izvedla zadevna država članica.
  Pri preverjanju pregleda zlasti enotni dokument iz točke (d) člena 94(1). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Komisija pregleda vloge za zaščito, ki jih prejme v skladu s členoma 94 in 96(5). Posebej preveri, da vloge ne vsebujejo očitnih napak, pri tem pa upošteva rezultate predhodnega nacionalnega postopka, ki ga je izvedla zadevna država članica.

Komisija pregleda vloge za zaščito, ki jih prejme v skladu s členoma 94 in 96(5). Posebej preveri, da vloge ne vsebujejo očitnih napak, pri tem pa upošteva rezultate predhodnega nacionalnega postopka, ki ga je izvedla zadevna država članica.
  Pri preverjanju pregleda zlasti enotni dokument iz točke (d) člena 94(1).

Pri preverjanju pregleda zlasti enotni dokument iz točke (d) člena 94(1).

Sprememba 88

Sprememba 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 103 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (14) | v členu 103 se doda naslednji odstavek 4: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(14)

(14)

v členu 103 se doda naslednji odstavek 4:

črtano

črtano

| | „4.
     
  Zaščita iz odstavka 2 se uporablja tudi za blago, ki vstopa na carinsko območje Unije, brez da bi bilo sproščeno v prosti promet na carinskem območju Unije, in za blago, prodano prek elektronskega trgovanja v Uniji;“ |
| --- | --- |

„4.
     
  Zaščita iz odstavka 2 se uporablja tudi za blago, ki vstopa na carinsko območje Unije, brez da bi bilo sproščeno v prosti promet na carinskem območju Unije, in za blago, prodano prek elektronskega trgovanja v Uniji;“

Sprememba 263/rev

Sprememba 263/rev

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 103

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | člen 103 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(14a)

(14a)

člen 103 se nadomesti z naslednjim:

Člen
  103

Člen

„Člen
  103

„Člen

Zaščita

Zaščita

1.   Zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo lahko uporablja vsak izvajalec, ki trži vino, ki je bilo pridelano v skladu z ustrezno specifikacijo proizvoda.

1.   Zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo lahko uporablja vsak izvajalec, ki trži vino, ki je bilo pridelano v skladu z ustrezno specifikacijo proizvoda.

2.   Zaščitena označba porekla in zaščitena geografska označba ter vino, za katero se uporablja navedeno zaščiteno ime v skladu s specifikacijo proizvoda, so zaščiteni pred:

2.   Zaščitena označba porekla in zaščitena geografska označba ter vino, za katero se uporablja navedeno zaščiteno ime v skladu s specifikacijo proizvoda, so zaščiteni pred:

| (a) | vsako neposredno ali posredno komercialno rabo navedenega zaščitenega imena: |
| --- | --- |

(a)

vsako neposredno ali posredno komercialno rabo navedenega zaščitenega imena:

| (a) | vsako neposredno ali posredno komercialno rabo navedenega zaščitenega imena: |
| --- | --- |

(a)

vsako neposredno ali posredno komercialno rabo navedenega zaščitenega imena:

| | (i) | za primerljive proizvode, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda za zaščiteno ime; ali |
| --- | --- | --- |

(i)

za primerljive proizvode, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda za zaščiteno ime; ali

| | (i) | za primerljive proizvode, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda za zaščiteno ime; ali |
| --- | --- | --- |

(i)

za primerljive proizvode, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda za zaščiteno ime; ali

| | (ii) | kolikor bi takšna raba izkoriščala sloves označbe porekla ali geografske označbe; |
| --- | --- | --- |

(ii)

kolikor bi takšna raba izkoriščala sloves označbe porekla ali geografske označbe;

| | (ii) | kolikor bi takšna raba izkoriščala
  , oslabila ali zmanjšala
  sloves označbe porekla ali geografske označbe
  , tudi kadar je registrirano ime uporabljeno kot sestavina
  ; |
| --- | --- | --- |

(ii)

kolikor bi takšna raba izkoriščala
  , oslabila ali zmanjšala
  sloves označbe porekla ali geografske označbe
  , tudi kadar je registrirano ime uporabljeno kot sestavina
  ;

, oslabila ali zmanjšala

, tudi kadar je registrirano ime uporabljeno kot sestavina

| (b) | vsako zlorabo, posnemanjem ali prikazovanjem, tudi če je resnično poreklo proizvoda ali storitve navedeno ali če je zaščiteno ime prevedeno, drugače zapisano ali prečrkovano ali če mu je dodan izraz, kot so „stil“, „tip“, „metoda“, „kot se proizvaja v“, „imitacija“, „okus“, „kot“ ali podobno; |
| --- | --- |

(b)

vsako zlorabo, posnemanjem ali prikazovanjem, tudi če je resnično poreklo proizvoda ali storitve navedeno ali če je zaščiteno ime prevedeno, drugače zapisano ali prečrkovano ali če mu je dodan izraz, kot so „stil“, „tip“, „metoda“, „kot se proizvaja v“, „imitacija“, „okus“, „kot“ ali podobno;

| (b) | vsako zlorabo, posnemanjem ali prikazovanjem, tudi če je resnično poreklo proizvoda ali storitve navedeno ali če je zaščiteno ime prevedeno, drugače zapisano ali prečrkovano ali če mu je dodan izraz, kot so ‚stil‘, ‚tip‘, ‚metoda‘, ‚kot se proizvaja v‘, ‚imitacija‘, ‚okus‘, ‚kot‘ ali podobno
  , tudi kadar je registrirano ime uporabljeno kot sestavina
  ; |
| --- | --- |

(b)

vsako zlorabo, posnemanjem ali prikazovanjem, tudi če je resnično poreklo proizvoda ali storitve navedeno ali če je zaščiteno ime prevedeno, drugače zapisano ali prečrkovano ali če mu je dodan izraz, kot so ‚stil‘, ‚tip‘, ‚metoda‘, ‚kot se proizvaja v‘, ‚imitacija‘, ‚okus‘, ‚kot‘ ali podobno
  , tudi kadar je registrirano ime uporabljeno kot sestavina
  ;

, tudi kadar je registrirano ime uporabljeno kot sestavina

| (c) | vsako drugo napačno ali zavajajočo navedbo izvora, porekla, vrste ali bistvenih lastnosti proizvoda na notranji ali zunanji embalaži, v reklamnem gradivu ali dokumentih, ki se nanašajo na zadevni vinski proizvod, in pred uporabo embalaže, ki lahko ustvari napačen vtis o poreklu proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

vsako drugo napačno ali zavajajočo navedbo izvora, porekla, vrste ali bistvenih lastnosti proizvoda na notranji ali zunanji embalaži, v reklamnem gradivu ali dokumentih, ki se nanašajo na zadevni vinski proizvod, in pred uporabo embalaže, ki lahko ustvari napačen vtis o poreklu proizvoda;

| (c) | vsako drugo napačno ali zavajajočo navedbo izvora, porekla, vrste ali bistvenih lastnosti proizvoda na notranji ali zunanji embalaži, v reklamnem gradivu ali dokumentih, ki se nanašajo na zadevni vinski proizvod, in pred uporabo embalaže, ki lahko ustvari napačen vtis o poreklu proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

vsako drugo napačno ali zavajajočo navedbo izvora, porekla, vrste ali bistvenih lastnosti proizvoda na notranji ali zunanji embalaži, v reklamnem gradivu ali dokumentih, ki se nanašajo na zadevni vinski proizvod, in pred uporabo embalaže, ki lahko ustvari napačen vtis o poreklu proizvoda;

| (d) | vsako drugo prakso
  , ki lahko potrošnika
  zavede
  glede
  pravega
  porekla proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

vsako drugo prakso
  , ki lahko potrošnika
  zavede
  glede
  pravega
  porekla proizvoda.

vsako drugo prakso

zavede

pravega

| (d) | vsemi drugimi praksami
  , ki lahko potrošnika
  zavajajo
  glede
  resničnega
  porekla proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

vsemi drugimi praksami
  , ki lahko potrošnika
  zavajajo
  glede
  resničnega
  porekla proizvoda.

vsemi drugimi praksami

zavajajo

resničnega

| (da) | vsakršnimi zlonamernimi navedbami podobnega imena domene ali zaradi katerih bi lahko prišlo do delne ali popolne zamenjave z zaščiteno označbo. |
| --- | --- |

(da)

(da)

vsakršnimi zlonamernimi navedbami podobnega imena domene ali zaradi katerih bi lahko prišlo do delne ali popolne zamenjave z zaščiteno označbo.

vsakršnimi zlonamernimi navedbami podobnega imena domene ali zaradi katerih bi lahko prišlo do delne ali popolne zamenjave z zaščiteno označbo.

3.   Zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe v Uniji ne postanejo generične v smislu člena 101(1).

3.   Zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe v Uniji ne postanejo generične v smislu člena 101(1).

3a.
     
  Zaščita iz odstavka 2 se uporablja tudi za blago, ki vstopa na carinsko območje Unije, brez da bi bilo sproščeno v prosti promet na carinskem območju Unije, in za blago, prodano prek elektronskega trgovanja v Uniji.

3b.
     
  Kadar geografsko območje vina z zaščitene označbo porekla pokriva druga zaščitena označba porekla, katerega geografsko območje je večje, lahko države členice določijo pogoje, pod katerimi so lahko zadevna vina upravičena do te druge zaščitene označbe. Te pogoje je treba vključiti v specifikacije proizvoda za zadevna vina.“

Sprememba 237

Sprememba 237

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 105

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14b) | člen 105 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(14b)

(14b)

člen 105 se nadomesti z naslednjim:

Člen 105

„Člen 105

Spremembe specifikacije proizvoda

Spremembe specifikacije proizvoda

Vlagatelj, ki izpolnjuje pogoje, določene v členu 95, lahko vloži vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, zlasti zaradi upoštevanja razvoja znanstvenih in tehničnih dognanj ali zaradi nove razmejitve geografskega območja iz točke (d) drugega pododstavka člena 94(2). Vloge vsebujejo opis in utemeljitev zahtevanih sprememb.

1.
     Vlagatelj, ki izpolnjuje pogoje, določene v členu 95, lahko vloži vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, zlasti zaradi upoštevanja razvoja znanstvenih in tehničnih dognanj ali zaradi nove razmejitve geografskega območja iz točke (d) drugega pododstavka člena 94(2). Vloge vsebujejo opis in utemeljitev zahtevanih sprememb.

1a.
     
  Spremembe specifikacije proizvoda so razvrščene v dve kategoriji glede na njihov pomen: spremembe, ki zahtevajo postopek ugovora na ravni Unije (‚spremembe na ravni Unije‘), in spremembe, ki se obravnavajo na ravni države članice ali tretje države (‚standardne spremembe‘).

Sprememba se šteje za spremembo Unije, če:

Sprememba se šteje za spremembo Unije, če:

| (a) | vključuje spremembo imena zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe; |
| --- | --- |

(a)

(a)

vključuje spremembo imena zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe;

vključuje spremembo imena zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe;

| (b) | vsebuje spremembo, izbris ali dodajanje kategorije proizvoda vinske trte, kot so navedene v delu II Priloge VII; |
| --- | --- |

(b)

(b)

vsebuje spremembo, izbris ali dodajanje kategorije proizvoda vinske trte, kot so navedene v delu II Priloge VII;

vsebuje spremembo, izbris ali dodajanje kategorije proizvoda vinske trte, kot so navedene v delu II Priloge VII;

| (c) | bi lahko izničila povezavo iz točke (a)(i) ali (b)(i) člena 93(1); |
| --- | --- |

(c)

(c)

bi lahko izničila povezavo iz točke (a)(i) ali (b)(i) člena 93(1);

bi lahko izničila povezavo iz točke (a)(i) ali (b)(i) člena 93(1);

| (d) | vključuje dodatne omejitve glede trženja proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

(d)

vključuje dodatne omejitve glede trženja proizvoda.

vključuje dodatne omejitve glede trženja proizvoda.

Vloge za spremembo na ravni Unije, ki jih vložijo tretje države ali proizvajalci iz tretje države, vsebujejo dokaz, da je zahtevana sprememba skladna z zakoni o zaščiti označb porekla ali geografskih označb, ki veljajo v zadevnih tretjih državah.

Vloge za spremembo na ravni Unije, ki jih vložijo tretje države ali proizvajalci iz tretje države, vsebujejo dokaz, da je zahtevana sprememba skladna z zakoni o zaščiti označb porekla ali geografskih označb, ki veljajo v zadevnih tretjih državah.

Vse druge spremembe se štejejo za standardne spremembe.

Vse druge spremembe se štejejo za standardne spremembe.

1b.
     
  Začasna sprememba je standardna sprememba, ki se nanaša na začasno spremembo specifikacije proizvoda zaradi obveznih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ki jih naložijo javni organi, ali je povezana z naravnimi nesrečami ali neugodnimi vremenskimi razmerami, ki jih uradno potrdijo pristojni organi.

1c.
     
  V primeru spremembe pogojev pridelave vinske trte, namenjene za proizvodnjo izdelkov z zaščiteno označbo porekla, ima obstoječa vinska trta še naprej koristi od pravice do pridelave izdelkov z zaščiteno označbo porekla v obdobju, ki je določeno v specifikaciji proizvoda, in najdlje do takrat, ko se izkrči.“;

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 c (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 105 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14c) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(14c)

(14c)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 105a

„Člen 105a

Spremembe na ravni Unije

Spremembe na ravni Unije

1.
     
  Pri vlogi za odobritev spremembe specifikacije proizvoda na ravni Unije se smiselno uporablja postopek iz člena 94 ter členov 96 do 99. Vloge za odobritev spremembe specifikacije proizvoda na ravni Unije se štejejo za dopustne, če so vložene v skladu s členom 105 ter če so popolne, razumljive in ustrezno izpolnjene. Ko Komisija odobri vlogo za odobritev spremembe specifikacije proizvoda na ravni Unije, to zajema samo spremembe, predložene v sami vlogi.

2.
     
  Če Komisija na podlagi preverjanja, izvedenega v skladu s členom 97(2), meni, da so izpolnjeni pogoji iz člena 97(3), objavi vlogo za spremembo na ravni Unije v Uradnem listu Evropske unije. Končni sklep o odobritvi spremembe se sprejme brez uporabe postopka pregleda iz člena 229(2), razen če je bil vložen dopusten ugovor ali je vloga za spremembo zavrnjena; v tem primeru se uporablja člen 99(2).

3.
     
  Če se vloga šteje za nedopustno, se pristojne organe države članice ali tretje države ali vložnika s sedežem v tretji državi obvesti o razlogih za nedopustnost.

4.
     
  Vloge za odobritev spremembe na ravni Unije vsebujejo izključno spremembe na ravni Unije. Če vloga za spremembo na ravni Unije vsebuje tudi standardne ali začasne spremembe, se postopek za spremembe na ravni Unije uporablja le za spremembe na ravni Unije. Za standardne ali začasne spremembe se šteje, da niso vložene.

5.
     
  Komisija se pri preverjanju vlog za spremembo osredotoči na predlagane spremembe.“;

Sprememba 92

Sprememba 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 d (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 105 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14d) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(14d)

(14d)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 105b

„Člen 105b

Standardne spremembe

Standardne spremembe

1.
     
  Standardne spremembe odobrijo in objavijo države članice, v katerih leži geografsko območje označbe porekla ali geografske označbe.

Vloge za odobritev standardne spremembe specifikacije proizvoda se predložijo organom države članice, v kateri leži geografsko območje označbe porekla ali geografske označbe. Vlagatelji izpolnjujejo pogoje iz člena 95. Če vloge za odobritev standardne spremembe specifikacije proizvoda ne vloži vlagatelj, ki je vložil vlogo za zaščito imena ali imen, na katere se nanaša specifikacija proizvoda, država članica takemu vlagatelju, če ta še obstaja, omogoči, da poda pripombe k vlogi.

Vloge za odobritev standardne spremembe specifikacije proizvoda se predložijo organom države članice, v kateri leži geografsko območje označbe porekla ali geografske označbe. Vlagatelji izpolnjujejo pogoje iz člena 95. Če vloge za odobritev standardne spremembe specifikacije proizvoda ne vloži vlagatelj, ki je vložil vlogo za zaščito imena ali imen, na katere se nanaša specifikacija proizvoda, država članica takemu vlagatelju, če ta še obstaja, omogoči, da poda pripombe k vlogi.

Vloga za standardno spremembo vključuje opis standardnih sprememb in povzetek razlogov, zaradi katerih se zahtevajo spremembe, ter dokazuje, da se predlagane spremembe štejejo za standardne v skladu s členom 105.

Vloga za standardno spremembo vključuje opis standardnih sprememb in povzetek razlogov, zaradi katerih se zahtevajo spremembe, ter dokazuje, da se predlagane spremembe štejejo za standardne v skladu s členom 105.

2.
     
  Kadar država članica meni, da so zahteve izpolnjene, lahko standardno spremembo odobri in objavi. Odločitev o odobritvi vsebuje spremenjen prečiščen enotni dokument, kjer je ustrezno, in spremenjeno prečiščeno specifikacijo proizvoda.

Standardna sprememba se začne v državi članici uporabljati po objavi. Država članica Komisijo obvesti o standardnih spremembah najpozneje en mesec po datumu objave nacionalne odločitve o odobritvi.

Standardna sprememba se začne v državi članici uporabljati po objavi. Država članica Komisijo obvesti o standardnih spremembah najpozneje en mesec po datumu objave nacionalne odločitve o odobritvi.

3.
     
  Odločitve o odobritvi standardnih sprememb v zvezi s proizvodi vinske trte, ki izvirajo iz tretjih držav, se sprejmejo v skladu z veljavnim sistemom v zadevni tretji državi, posamezen proizvajalec ali skupina proizvajalcev, ki imajo zakoniti interes, pa jih sporoči Komisiji, bodisi neposredno bodisi prek organov zadevne tretje države, in sicer najpozneje en mesec po datumu njihove objave.

4.
     
  Če geografsko območje zajema več kot eno državo članico, zadevne države članice uporabijo postopek za standardne spremembe posebej za del območja, ki je na njihovem ozemlju. Standardna sprememba se uporablja po začetku uporabe zadnje nacionalne odločitve o odobritvi. Država članica, ki je zadnja odobrila standardno spremembo, Komisiji pošlje obvestilo najpozneje en mesec po datumu objave svoje odločitve o odobritvi standardne spremembe.

Če ena ali več zadevnih držav članic ne sprejme nacionalne odločitve o odobritvi iz prvega pododstavka, lahko katera koli od zadevnih držav članic vloži vlogo po postopku za spremembo na ravni Unije. Tako pravilo se smiselno uporablja tudi, kadar je ena ali več zadevnih držav tretja država.“;

Če ena ali več zadevnih držav članic ne sprejme nacionalne odločitve o odobritvi iz prvega pododstavka, lahko katera koli od zadevnih držav članic vloži vlogo po postopku za spremembo na ravni Unije. Tako pravilo se smiselno uporablja tudi, kadar je ena ali več zadevnih držav tretja država.“;

Sprememba 93

Sprememba 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 14 e (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 105 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14e) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(14e)

(14e)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 105c

„Člen 105c

Začasne spremembe

Začasne spremembe

1.
     
  Začasne spremembe odobri in objavi država članica, na katero se nanaša geografsko območje označbe porekla ali geografske označbe. Komisiji se skupaj z razlogi, ki utemeljujejo začasne spremembe, sporočijo najpozneje v enem mesecu po datumu objave nacionalne odločitve o odobritvi. Začasna sprememba se začne v državi članici uporabljati po objavi.

2.
     
  Če geografsko območje zajema več kot eno državo članico, se postopek za začasno spremembo v zadevnih državah članicah uporablja posebej za del območja, ki spada na njihovo ozemlje. Začasne spremembe se začnejo uporabljati šele, ko se začne uporabljati zadnja nacionalna odločitev o odobritvi. Država članica, ki je zadnja odobrila začasno spremembo, o tem obvesti Komisijo najpozneje en mesec po datumu objave svoje odločitve o odobritvi. To pravilo se smiselno uporablja tudi, kadar je ena ali več zadevnih držav tretja država.

3.
     
  Začasne spremembe v zvezi s proizvodi vinske trte s poreklom iz tretjih držav skupaj z razlogi zanje se sporočijo Komisiji, posameznemu proizvajalcu ali skupini proizvajalcev z zakonitim interesom, in sicer neposredno ali prek organov te tretje države najpozneje v enem mesecu po datumu odobritve.

4.
     
  Komisija take spremembe objavi v treh mesecih od datuma, ko prejme obvestilo od države članice, tretje države ali posameznega proizvajalca ali skupine proizvajalcev iz tretje države. Začasna sprememba se začne na ozemlju Unije uporabljati potem, ko jo Komisija objavi.“;

Sprememba 94

Sprememba 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 106

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | člen 106 se nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(15)

(15)

člen 106 se nadomesti z naslednjim:

črtano

črtano

„Člen 106

„Člen 106

Preklic

Preklic

Komisija lahko na lastno pobudo ali na podlagi ustrezno utemeljene zahteve države članice, tretje države ali fizične ali pravne osebe z zakonitim interesom sprejme izvedbene akte, s katerimi prekliče zaščito označbe porekla ali geografske označbe v enem ali več od naslednjih primerov:

Komisija lahko na lastno pobudo ali na podlagi ustrezno utemeljene zahteve države članice, tretje države ali fizične ali pravne osebe z zakonitim interesom sprejme izvedbene akte, s katerimi prekliče zaščito označbe porekla ali geografske označbe v enem ali več od naslednjih primerov:

| (a) | kadar skladnost z ustrezno specifikacijo proizvoda ni več zagotovljena; |
| --- | --- |

(a)

(a)

kadar skladnost z ustrezno specifikacijo proizvoda ni več zagotovljena;

kadar skladnost z ustrezno specifikacijo proizvoda ni več zagotovljena;

| (b) | kadar najmanj sedem zaporednih let ni bil na trg dan noben proizvod z zadevno označbo porekla ali geografsko označbo; |
| --- | --- |

(b)

(b)

kadar najmanj sedem zaporednih let ni bil na trg dan noben proizvod z zadevno označbo porekla ali geografsko označbo;

kadar najmanj sedem zaporednih let ni bil na trg dan noben proizvod z zadevno označbo porekla ali geografsko označbo;

| (c) | kadar vlagatelj, ki izpolnjuje pogoje iz člena 95, izjavi, da ne želi ohraniti zaščite označbe porekla ali geografske označbe. |
| --- | --- |

(c)

(c)

kadar vlagatelj, ki izpolnjuje pogoje iz člena 95, izjavi, da ne želi ohraniti zaščite označbe porekla ali geografske označbe.

kadar vlagatelj, ki izpolnjuje pogoje iz člena 95, izjavi, da ne želi ohraniti zaščite označbe porekla ali geografske označbe.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).“;

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).“;

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 106

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | člen 106 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(15a)

(15a)

člen 106 se nadomesti z naslednjim:

Člen 106

„Člen 106

Preklic

Preklic

Komisija lahko na lastno pobudo ali na podlagi ustrezno utemeljene zahteve države članice, tretje države ali fizične ali pravne osebe z zakonitim interesom sprejme izvedbene akte, s katerimi prekliče zaščito označbe porekla ali geografske označbe
  , če skladnost z ustrezno specifikacijo proizvoda ni
  več
  zagotovljena.
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).

, če skladnost z ustrezno specifikacijo proizvoda ni

zagotovljena.

1.
     Komisija lahko na lastno pobudo ali na podlagi ustrezno utemeljene zahteve države članice, tretje države ali fizične ali pravne osebe z zakonitim interesom sprejme izvedbene akte, s katerimi prekliče zaščito označbe porekla ali geografske označbe
  v enem ali
  več
  od naslednjih primerov:

| (a) | kadar skladnost z ustrezno specifikacijo proizvoda ni več zagotovljena; |
| --- | --- |

(a)

(a)

kadar skladnost z ustrezno specifikacijo proizvoda ni več zagotovljena;

kadar skladnost z ustrezno specifikacijo proizvoda ni več zagotovljena;

| (b) | kadar najmanj sedem zaporednih let ni bil na trg dan noben proizvod z zadevno označbo porekla ali geografsko označbo; |
| --- | --- |

(b)

(b)

kadar najmanj sedem zaporednih let ni bil na trg dan noben proizvod z zadevno označbo porekla ali geografsko označbo;

kadar najmanj sedem zaporednih let ni bil na trg dan noben proizvod z zadevno označbo porekla ali geografsko označbo;

| (c) | kadar vlagatelj, ki izpolnjuje pogoje iz člena 95, izjavi, da ne želi ohraniti zaščite označbe porekla ali geografske označbe. |
| --- | --- |

(c)

(c)

kadar vlagatelj, ki izpolnjuje pogoje iz člena 95, izjavi, da ne želi ohraniti zaščite označbe porekla ali geografske označbe.

kadar vlagatelj, ki izpolnjuje pogoje iz člena 95, izjavi, da ne želi ohraniti zaščite označbe porekla ali geografske označbe.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).

1a.
     
  Če Komisija meni, da zahtevek za preklic ni dopusten, obvesti organ države članice ali tretje države ali fizično ali pravno osebo, ki je vložila zahtevek, o razlogih za ugotovitev nedopustnosti.

1b.
     
  Utemeljene izjave o ugovoru zoper preklic so dopustne le, če izkazujejo trgovinsko odvisnost zainteresirane osebe v zvezi z registriranim imenom.“;

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 106 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15b) | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 106a




  Začasno označevanje in predstavitev




  Po posredovanju vloge za zaščito označbe porekla ali geografske označbe Komisiji jo lahko proizvajalci navedejo pri označevanju in predstavitvi ter uporabljajo nacionalne logotipe in označbe v skladu s pravom Unije, zlasti Uredbo (EU) št. 1169/2011.




  Simboli Unije, ki označujejo zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, označbi Unije ‚zaščitena označba porekla‘ ali ‚zaščitena geografska označba‘ ter kratici Unije ‚ZOP‘ in ‚ZGO‘ se lahko na etiketah uporabljajo šele po objavi sklepa o podelitvi zaščite zadevni označbi porekla ali geografski označbi.




  Če se vloga zavrne, se lahko vsi proizvodi vinske trte, označeni v skladu s prvim odstavkom, tržijo do izčrpanja zalog.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(15b)

(15b)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 106a

Začasno označevanje in predstavitev

Po posredovanju vloge za zaščito označbe porekla ali geografske označbe Komisiji jo lahko proizvajalci navedejo pri označevanju in predstavitvi ter uporabljajo nacionalne logotipe in označbe v skladu s pravom Unije, zlasti Uredbo (EU) št. 1169/2011.

Simboli Unije, ki označujejo zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, označbi Unije ‚zaščitena označba porekla‘ ali ‚zaščitena geografska označba‘ ter kratici Unije ‚ZOP‘ in ‚ZGO‘ se lahko na etiketah uporabljajo šele po objavi sklepa o podelitvi zaščite zadevni označbi porekla ali geografski označbi.

Če se vloga zavrne, se lahko vsi proizvodi vinske trte, označeni v skladu s prvim odstavkom, tržijo do izčrpanja zalog.“;

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 15 c (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 107 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15c) | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 107a




  Uporaba specifikacije proizvoda na območjih, kjer se proizvajajo vinska žganja




  Države članice lahko specifikacijo proizvoda v smislu člena 94(2) uporabljajo za območja, kjer se pridelujejo vina, primerna za proizvodnjo vinskega žganja z geografsko označbo, registrirano v skladu s Prilogo III k Uredbi (ES) št. 110/2008.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(15c)

(15c)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 107a

Uporaba specifikacije proizvoda na območjih, kjer se proizvajajo vinska žganja

Države članice lahko specifikacijo proizvoda v smislu člena 94(2) uporabljajo za območja, kjer se pridelujejo vina, primerna za proizvodnjo vinskega žganja z geografsko označbo, registrirano v skladu s Prilogo III k Uredbi (ES) št. 110/2008.“;

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 116a – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Znotraj Unije pristojni organ iz odstavka 2 ali eden ali več delegiranih organov v smislu točke 5 člena 3 Uredbe (EU) 2017/625, ki delujejo kot certifikacijski organ za proizvode v skladu z merili iz poglavja III naslova II navedene uredbe, vsako leto zagotovijo preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda med proizvodnjo in med polnjenjem vina ali po njem. | 3.   Znotraj Unije pristojni organ iz odstavka 2 ali eden ali več delegiranih organov v smislu točke 5 člena 3 Uredbe (EU) 2017/625, ki delujejo kot certifikacijski organ za proizvode v skladu z merili iz poglavja III naslova II navedene uredbe, vsako leto zagotovijo preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda med proizvodnjo in med polnjenjem vina ali po njem
  , tudi v državi članici, v kateri poteka proizvodnja vina
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Znotraj Unije pristojni organ iz odstavka 2 ali eden ali več delegiranih organov v smislu točke 5 člena 3 Uredbe (EU) 2017/625, ki delujejo kot certifikacijski organ za proizvode v skladu z merili iz poglavja III naslova II navedene uredbe, vsako leto zagotovijo preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda med proizvodnjo in med polnjenjem vina ali po njem.

3.   Znotraj Unije pristojni organ iz odstavka 2 ali eden ali več delegiranih organov v smislu točke 5 člena 3 Uredbe (EU) 2017/625, ki delujejo kot certifikacijski organ za proizvode v skladu z merili iz poglavja III naslova II navedene uredbe, vsako leto zagotovijo preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda med proizvodnjo in med polnjenjem vina ali po njem
  , tudi v državi članici, v kateri poteka proizvodnja vina
  .

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 116a – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Pregledi iz odstavka 3 obsegajo upravne preglede in preglede na kraju samem. Ti pregledi so lahko omejeni zgolj na upravne preglede, kadar so varni in omogočajo, da se zagotovi celotno izpolnjevanje zahtev in pogojev iz specifikacije proizvoda. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Pregledi iz odstavka 3 obsegajo upravne preglede in preglede na kraju samem. Ti pregledi so lahko omejeni zgolj na upravne preglede, kadar so varni in omogočajo, da se zagotovi celotno izpolnjevanje zahtev in pogojev iz specifikacije proizvoda.

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17

Člen 1 – odstavek 1 – točka 17

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 116a – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda lahko pristojni organi ali nadzorni organi iz odstavka 3 nadzorujejo izvajalce s sedežem v drugi državi članici, če so ti vključeni v pakiranje proizvoda z zaščiteno označbo porekla, registrirano na njihovem ozemlju. Če nadzorni organi iz odstavka 3 na podlagi rezultatov predhodnih pregledov izvajalcem in njihovim proizvodom zaupajo, lahko svoje ukrepe osredotočijo na glavne točke, ki jih je treba preveriti v specifikaciji proizvoda in se vnaprej opredelijo in sporočijo izvajalcem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3b.
     
  Za preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda lahko pristojni organi ali nadzorni organi iz odstavka 3 nadzorujejo izvajalce s sedežem v drugi državi članici, če so ti vključeni v pakiranje proizvoda z zaščiteno označbo porekla, registrirano na njihovem ozemlju. Če nadzorni organi iz odstavka 3 na podlagi rezultatov predhodnih pregledov izvajalcem in njihovim proizvodom zaupajo, lahko svoje ukrepe osredotočijo na glavne točke, ki jih je treba preveriti v specifikaciji proizvoda in se vnaprej opredelijo in sporočijo izvajalcem.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 18

Člen 1 – odstavek 1 – točka 18

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 119 – odstavka 1 in 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | člen 119 se spremeni: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(18)

(18)

člen 119 se spremeni:

črtano

črtano

| | (a) | v odstavku 1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:




  „Označevanje in predstavitev proizvodov iz točk od 1 do 11, 13, 15, 16, 18 in 19 dela II Priloge VII, ki se tržijo v Uniji ali so namenjeni za izvoz, vsebujeta naslednje obvezne navedbe:“; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

v odstavku 1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

v odstavku 1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Označevanje in predstavitev proizvodov iz točk od 1 do 11, 13, 15, 16, 18 in 19 dela II Priloge VII, ki se tržijo v Uniji ali so namenjeni za izvoz, vsebujeta naslednje obvezne navedbe:“;

„Označevanje in predstavitev proizvodov iz točk od 1 do 11, 13, 15, 16, 18 in 19 dela II Priloge VII, ki se tržijo v Uniji ali so namenjeni za izvoz, vsebujeta naslednje obvezne navedbe:“;

| | (b) | doda se naslednji odstavek 4:





  „4.
     
  Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se proizvodi, navedeni v odstavku 1, ki niso označeni v skladu z določbami iz te uredbe, ne dajo na trg, če pa so že na trgu, se z njega umaknejo.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

doda se naslednji odstavek 4:

doda se naslednji odstavek 4:

„4.
     
  Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se proizvodi, navedeni v odstavku 1, ki niso označeni v skladu z določbami iz te uredbe, ne dajo na trg, če pa so že na trgu, se z njega umaknejo.“;

Sprememba 102

Sprememba 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 18 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 18 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 119

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (18a) | člen 119 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(18a)

(18a)

člen 119 se nadomesti z naslednjim:

Člen 119

„Člen 119

Obvezne navedbe

Obvezne navedbe

1.   Označevanje in predstavitev proizvodov iz točk od 1 do 11, 13, 15
  in
  16 dela II Priloge VII, ki se tržijo v Uniji ali so namenjeni za izvoz, vsebujeta naslednje obvezne navedbe:

1.   „Označevanje in predstavitev proizvodov iz točk od 1 do 11, 13, 15, 16
  , 18
  in
  19
  dela II Priloge VII, ki se tržijo v Uniji ali so namenjeni za izvoz, vsebujeta naslednje obvezne navedbe:

| (a) | poimenovanje kategorije proizvoda vinske trte v skladu z delom II Priloge VII; |
| --- | --- |

(a)

poimenovanje kategorije proizvoda vinske trte v skladu z delom II Priloge VII;

| (a) | poimenovanje kategorije proizvoda vinske trte v skladu z delom II Priloge VII; |
| --- | --- |

(a)

poimenovanje kategorije proizvoda vinske trte v skladu z delom II Priloge VII;

| (b) | za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo: |
| --- | --- |

(b)

za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo:

| (b) | za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo: |
| --- | --- |

(b)

za vina z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo:

| | (i) | navedbo „zaščitena označba porekla“ ali „zaščitena geografska označba“
  ter |
| --- | --- | --- |

(i)

navedbo „zaščitena označba porekla“ ali „zaščitena geografska označba“
  ter

ter

| | (i) | navedbo ‚zaščitena označba porekla‘ ali ‚zaščitena geografska označba‘ |
| --- | --- | --- |

(i)

navedbo ‚zaščitena označba porekla‘ ali ‚zaščitena geografska označba‘

| | (ii) | ime zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe; |
| --- | --- | --- |

(ii)

ime zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe;

| | ime zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe; |
| --- | --- |

ime zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe;

| (c) | dejanski volumenski delež alkohola; |
| --- | --- |

(c)

dejanski volumenski delež alkohola;

| (c) | dejanski volumenski delež alkohola; |
| --- | --- |

(c)

dejanski volumenski delež alkohola;

| (d) | navedbo izvora; |
| --- | --- |

(d)

navedbo izvora;

| (d) | navedbo izvora; |
| --- | --- |

(d)

navedbo izvora;

| (e) | navedbo polnilca ali, v primeru penečega vina, gaziranega penečega vina, kakovostnega penečega vina ali kakovostnega aromatičnega penečega vina, ime proizvajalca ali prodajalca; |
| --- | --- |

(e)

navedbo polnilca ali, v primeru penečega vina, gaziranega penečega vina, kakovostnega penečega vina ali kakovostnega aromatičnega penečega vina, ime proizvajalca ali prodajalca;

| (e) | navedbo polnilca ali, v primeru penečega vina, gaziranega penečega vina, kakovostnega penečega vina ali kakovostnega aromatičnega penečega vina, ime proizvajalca ali prodajalca; |
| --- | --- |

(e)

navedbo polnilca ali, v primeru penečega vina, gaziranega penečega vina, kakovostnega penečega vina ali kakovostnega aromatičnega penečega vina, ime proizvajalca ali prodajalca;

| (f) | navedbo uvoznika v primeru uvoženega vina
  ter |
| --- | --- |

(f)

navedbo uvoznika v primeru uvoženega vina
  ter

ter

| (f) | navedbo uvoznika v primeru uvoženega vina ter |
| --- | --- |

(f)

navedbo uvoznika v primeru uvoženega vina ter

| (g) | navedbo vsebnosti sladkorja v primeru penečega vina, gaziranega penečega vina, kakovostnega penečega vina ali kakovostnega aromatičnega penečega vina. |
| --- | --- |

(g)

navedbo vsebnosti sladkorja v primeru penečega vina, gaziranega penečega vina, kakovostnega penečega vina ali kakovostnega aromatičnega penečega vina.

| (g) | navedbo vsebnosti sladkorja v primeru penečega vina, gaziranega penečega vina, kakovostnega penečega vina ali kakovostnega aromatičnega penečega vina; |
| --- | --- |

(g)

navedbo vsebnosti sladkorja v primeru penečega vina, gaziranega penečega vina, kakovostnega penečega vina ali kakovostnega aromatičnega penečega vina;

| (ga) | označbo hranilne vrednosti, ki je lahko omejena samo na energijsko vrednost, in |
| --- | --- |

(ga)

(ga)

označbo hranilne vrednosti, ki je lahko omejena samo na energijsko vrednost, in

označbo hranilne vrednosti, ki je lahko omejena samo na energijsko vrednost, in

| (gb) | seznam sestavin. |
| --- | --- |

(gb)

(gb)

seznam sestavin.

seznam sestavin.

2.   Z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 se lahko navedba kategorije proizvoda vinske trte izpusti za vina, katerih oznake vključujejo ime zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe.

2.   Z odstopanjem od točke (a) odstavka 1 se lahko navedba kategorije proizvoda vinske trte izpusti za vina, katerih oznake vključujejo ime zaščitene označbe porekla ali zaščitene geografske označbe.

3.   Z odstopanjem od točke (b) odstavka 1 se lahko navedba „zaščitena označba porekla“ ali „zaščitena geografska označba“ izpusti v naslednjih primerih:

3.   Z odstopanjem od točke (b) odstavka 1 se lahko navedba ‚zaščitena označba porekla‘ ali ‚zaščitena geografska označba‘ izpusti v naslednjih primerih:

| (a) | kadar je tradicionalni izraz v skladu s točko (a) člena 112 naveden na oznaki v skladu s specifikacijo proizvoda iz člena 94(2); |
| --- | --- |

(a)

kadar je tradicionalni izraz v skladu s točko (a) člena 112 naveden na oznaki v skladu s specifikacijo proizvoda iz člena 94(2);

| (a) | kadar je tradicionalni izraz v skladu s točko (a) člena 112 naveden na oznaki v skladu s specifikacijo proizvoda iz člena 94(2); |
| --- | --- |

(a)

kadar je tradicionalni izraz v skladu s točko (a) člena 112 naveden na oznaki v skladu s specifikacijo proizvoda iz člena 94(2);

| (b) | v izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah, ki jih Komisija opredeli z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 227, da se zagotovi upoštevanje obstoječih praks označevanja. |
| --- | --- |

(b)

v izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah, ki jih Komisija opredeli z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 227, da se zagotovi upoštevanje obstoječih praks označevanja.

| (b) | v izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah, ki jih Komisija opredeli z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 227, da se zagotovi upoštevanje obstoječih praks označevanja. |
| --- | --- |

(b)

v izjemnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah, ki jih Komisija opredeli z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu s členom 227, da se zagotovi upoštevanje obstoječih praks označevanja.

3a.
     
  Da se zagotovi enotno izvajanje odstavka 1(g)(a), se energijska vrednost:

| (a) | izrazi s številkami in besedami ali simboli, zlasti s simbolom (E) za energijo; |
| --- | --- |

(a)

(a)

izrazi s številkami in besedami ali simboli, zlasti s simbolom (E) za energijo;

izrazi s številkami in besedami ali simboli, zlasti s simbolom (E) za energijo;

| (b) | izračuna z uporabo pretvorbenega faktorja iz Priloge XIV k Uredbi (EU) št. 1169/2011; |
| --- | --- |

(b)

(b)

izračuna z uporabo pretvorbenega faktorja iz Priloge XIV k Uredbi (EU) št. 1169/2011;

izračuna z uporabo pretvorbenega faktorja iz Priloge XIV k Uredbi (EU) št. 1169/2011;

| (c) | izrazi kot povprečna vrednost v kcal na podlagi:










  (i) | analize vina, ki jo opravi proizvajalec, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

izrazi kot povprečna vrednost v kcal na podlagi:

izrazi kot povprečna vrednost v kcal na podlagi:

(i)

(i)

analize vina, ki jo opravi proizvajalec, ali

analize vina, ki jo opravi proizvajalec, ali

| (ii) | izračuna na podlagi splošno določenih in sprejetih podatkov na podlagi povprečnih vrednosti tipičnih in značilnih vin; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

izračuna na podlagi splošno določenih in sprejetih podatkov na podlagi povprečnih vrednosti tipičnih in značilnih vin;

izračuna na podlagi splošno določenih in sprejetih podatkov na podlagi povprečnih vrednosti tipičnih in značilnih vin;

| (d) | izrazi na 100 ml. Poleg tega se lahko izrazi na porabniško enoto, ki jo potrošnik zlahka prepozna, če je uporabljena enota količinsko opredeljena na oznaki in je navedeno število enot v embalaži. |
| --- | --- |

(d)

(d)

izrazi na 100 ml. Poleg tega se lahko izrazi na porabniško enoto, ki jo potrošnik zlahka prepozna, če je uporabljena enota količinsko opredeljena na oznaki in je navedeno število enot v embalaži.

izrazi na 100 ml. Poleg tega se lahko izrazi na porabniško enoto, ki jo potrošnik zlahka prepozna, če je uporabljena enota količinsko opredeljena na oznaki in je navedeno število enot v embalaži.

3b.
     
  Z odstopanjem od odstavka 1(g)(b) je mogoče seznam sestavin posredovati tudi drugače kot na oznaki, nalepljeni na steklenico ali drugo vrsto embalaže, če je na oznaki navedena jasna in neposredna povezava. Seznam ne sme biti naveden skupaj z drugimi informacijami, namenjenimi prodaji ali trženju.

3c.
     
  Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se proizvodi iz odstavka 1, ki niso označeni v skladu z določbami iz te uredbe, ne dajo na trg, če pa so že na trgu, se z njega umaknejo.

3d.
     
  Izvajalci dejavnosti, ki želijo prostovoljno obvestiti potrošnike o energijski vrednosti vinskih proizvodov od tržnega leta, ki se je začelo pred začetkom veljavnosti te uredbe, člen 119 uporabljajo v celoti.“;

Sprememba 103

Sprememba 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 19 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 120 – odstavek 1 – točka f a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | vstavi se naslednja točka:









  „(fa) | merila glede ohranjanja genskih virov vinske trte;“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(19a)

(19a)

vstavi se naslednja točka:

„(fa)

„(fa)

merila glede ohranjanja genskih virov vinske trte;“;

merila glede ohranjanja genskih virov vinske trte;“;

Sprememba 104

Sprememba 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 20

Člen 1 – odstavek 1 – točka 20

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 122 – odstavek 1 – točke b, c in d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (20) | v členu 122 se spremeni odstavek 1: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(20)

(20)

v členu 122 se spremeni odstavek 1:

črtano

črtano

| | (a) | v točki (b) se črta točka (ii); |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

v točki (b) se črta točka (ii);

v točki (b) se črta točka (ii);

| | (b) | v točki (c) se doda naslednja točka (iii):










  „(iii) | izrazih, ki se nanašajo na kmetijsko gospodarstvo, in pogojih za njihovo uporabo;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

(b)

v točki (c) se doda naslednja točka (iii):

v točki (c) se doda naslednja točka (iii):

„(iii)

„(iii)

izrazih, ki se nanašajo na kmetijsko gospodarstvo, in pogojih za njihovo uporabo;“;

izrazih, ki se nanašajo na kmetijsko gospodarstvo, in pogojih za njihovo uporabo;“;

| | (c) | v točki (d) se točka (i) nadomesti z naslednjim:










  „(i) | pogoji uporabe nekaterih oblik steklenic in zapiral ter seznamom nekaterih posebnih oblik steklenic;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

(c)

v točki (d) se točka (i) nadomesti z naslednjim:

v točki (d) se točka (i) nadomesti z naslednjim:

„(i)

„(i)

pogoji uporabe nekaterih oblik steklenic in zapiral ter seznamom nekaterih posebnih oblik steklenic;“;

pogoji uporabe nekaterih oblik steklenic in zapiral ter seznamom nekaterih posebnih oblik steklenic;“;

Sprememba 105

Sprememba 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 20 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 20 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 122

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (20a) | člen 122 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(20a)

(20a)

člen 122 se nadomesti z naslednjim:

Člen 122

„Člen 122

Prenos pooblastila

Prenos pooblastila

1.   Da se upoštevajo posebne lastnosti vinskega sektorja, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o pravilih in omejitvah glede:

1.   Da se upoštevajo posebne lastnosti vinskega sektorja, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o pravilih in omejitvah glede:

| (a) | predstavitve in uporabe navedb na oznakah, ki niso določene v tem oddelku; |
| --- | --- |

(a)

predstavitve in uporabe navedb na oznakah, ki niso določene v tem oddelku;

| (a) | predstavitve in uporabe navedb na oznakah, ki niso določene v tem oddelku; |
| --- | --- |

(a)

predstavitve in uporabe navedb na oznakah, ki niso določene v tem oddelku;

| (b) | obveznih navedb o: |
| --- | --- |

(b)

obveznih navedb o:

| (b) | obveznih navedb o: |
| --- | --- |

(b)

obveznih navedb o:

| | (i) | izrazih, ki se uporabljajo za izražanje obveznih navedb, in pogojih za njihovo uporabo; |
| --- | --- | --- |

(i)

izrazih, ki se uporabljajo za izražanje obveznih navedb, in pogojih za njihovo uporabo;

| | (i) | izrazih, ki se uporabljajo za izražanje obveznih navedb, in pogojih za njihovo uporabo; |
| --- | --- | --- |

(i)

izrazih, ki se uporabljajo za izražanje obveznih navedb, in pogojih za njihovo uporabo;

| | (ii) | izrazih, ki se nanašajo na kmetijsko gospodarstvo, in pogojih za njihovo uporabo; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

izrazih, ki se nanašajo na kmetijsko gospodarstvo, in pogojih za njihovo uporabo;

izrazih, ki se nanašajo na kmetijsko gospodarstvo, in pogojih za njihovo uporabo;

| | (iii) | določbah, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo uvedbo dodatnih pravil v zvezi z obveznimi navedbami; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

določbah, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo uvedbo dodatnih pravil v zvezi z obveznimi navedbami;

| | (iii) | določbah, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo uvedbo dodatnih pravil v zvezi z obveznimi navedbami; |
| --- | --- | --- |

(iii)

določbah, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo uvedbo dodatnih pravil v zvezi z obveznimi navedbami;

| | (iv) | določbah, ki omogočajo nadaljnja odstopanja poleg odstopanj iz člena 119(2) glede nenavajanja kategorije proizvoda vinske trte
  ter |
| --- | --- | --- |

(iv)

(iv)

določbah, ki omogočajo nadaljnja odstopanja poleg odstopanj iz člena 119(2) glede nenavajanja kategorije proizvoda vinske trte
  ter

ter

| | (iv) | določbah, ki omogočajo nadaljnja odstopanja poleg odstopanj iz člena 119(2) glede nenavajanja kategorije proizvoda vinske trte, ter |
| --- | --- | --- |

(iv)

določbah, ki omogočajo nadaljnja odstopanja poleg odstopanj iz člena 119(2) glede nenavajanja kategorije proizvoda vinske trte, ter

| | (v) | določbah o uporabi jezikov; |
| --- | --- | --- |

(v)

določbah o uporabi jezikov;

| | (v) | določbah o uporabi jezikov;
  in |
| --- | --- | --- |

(v)

določbah o uporabi jezikov;
  in

in

| | (va) | določbah glede člena 119(1)(g)(b); |
| --- | --- | --- |

(va)

(va)

določbah glede člena 119(1)(g)(b);

določbah glede člena 119(1)(g)(b);

| (c) | neobveznih navedb o: |
| --- | --- |

(c)

neobveznih navedb o:

| (c) | neobveznih navedb o: |
| --- | --- |

(c)

neobveznih navedb o:

| | (i) | izrazih, ki se uporabljajo za izražanje neobveznih navedb, in pogojih za njihovo uporabo; |
| --- | --- | --- |

(i)

izrazih, ki se uporabljajo za izražanje neobveznih navedb, in pogojih za njihovo uporabo;

| | (i) | izrazih, ki se uporabljajo za izražanje neobveznih navedb, in pogojih za njihovo uporabo; |
| --- | --- | --- |

(i)

izrazih, ki se uporabljajo za izražanje neobveznih navedb, in pogojih za njihovo uporabo;

| | (ii) | določbah, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo uvedbo dodatnih pravil v zvezi z neobveznimi navedbami; |
| --- | --- | --- |

(ii)

določbah, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo uvedbo dodatnih pravil v zvezi z neobveznimi navedbami;

| | (ii) | določbah, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo uvedbo dodatnih pravil v zvezi z neobveznimi navedbami; |
| --- | --- | --- |

(ii)

določbah, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo uvedbo dodatnih pravil v zvezi z neobveznimi navedbami;

| | (iia) | izrazih, ki se nanašajo na kmetijsko gospodarstvo, in pogojih za njihovo uporabo; |
| --- | --- | --- |

(iia)

(iia)

izrazih, ki se nanašajo na kmetijsko gospodarstvo, in pogojih za njihovo uporabo;

izrazih, ki se nanašajo na kmetijsko gospodarstvo, in pogojih za njihovo uporabo;

| (d) | predstavitve v zvezi s: |
| --- | --- |

(d)

predstavitve v zvezi s:

| (d) | predstavitve v zvezi s: |
| --- | --- |

(d)

predstavitve v zvezi s:

| | (i) | pogoji uporabe nekaterih oblik steklenic in seznamom nekaterih posebnih oblik steklenic; |
| --- | --- | --- |

(i)

pogoji uporabe nekaterih oblik steklenic in seznamom nekaterih posebnih oblik steklenic;

| | (i) | pogoji uporabe nekaterih oblik steklenic in
  zapiral ter
  seznamom nekaterih posebnih oblik steklenic; |
| --- | --- | --- |

(i)

pogoji uporabe nekaterih oblik steklenic in
  zapiral ter
  seznamom nekaterih posebnih oblik steklenic;

zapiral ter

| | (ii) | pogoji uporabe steklenic in zapiral za peneča vina; |
| --- | --- | --- |

(ii)

pogoji uporabe steklenic in zapiral za peneča vina;

| | (ii) | pogoji uporabe steklenic in zapiral za peneča vina; |
| --- | --- | --- |

(ii)

pogoji uporabe steklenic in zapiral za peneča vina;

| | (iii) | določbami, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo uvedbo dodatnih pravil v zvezi s predstavitvijo; |
| --- | --- | --- |

(iii)

določbami, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo uvedbo dodatnih pravil v zvezi s predstavitvijo;

| | (iii) | določbami, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo uvedbo dodatnih pravil v zvezi s predstavitvijo; |
| --- | --- | --- |

(iii)

določbami, ki državam članicam proizvajalkam omogočajo uvedbo dodatnih pravil v zvezi s predstavitvijo;

| | (iv) | določbami o uporabi jezikov. |
| --- | --- | --- |

(iv)

določbami o uporabi jezikov.

| | (iv) | določbami o uporabi jezikov. |
| --- | --- | --- |

(iv)

določbami o uporabi jezikov.

Komisija sprejme delegirane akte iz točke (b)(va) najpozneje 18 mesecev po... [datum začetka uporabe te uredbe (o spremembi)].

Komisija sprejme delegirane akte iz točke (b)(va) najpozneje 18 mesecev po... [datum začetka uporabe te uredbe (o spremembi)].

2.   Da se zagotovi varstvo zakonitih interesov izvajalcev, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v sladu s členom 227 o pravilih glede začasnega označevanja in predstavitve vin z označbo porekla ali geografsko označbo, kadar ta označba porekla ali geografska označba izpolnjuje potrebne zahteve.

2.   Da se zagotovi varstvo zakonitih interesov izvajalcev, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v sladu s členom 227 o pravilih glede začasnega označevanja in predstavitve vin z označbo porekla ali geografsko označbo, kadar ta označba porekla ali geografska označba izpolnjuje potrebne zahteve.

3.   Da se zagotovi, da gospodarski subjekti niso oškodovani, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o prehodnih določbah glede vina, danega na trg in označenega v skladu z zadevnimi pravili, ki so se uporabljala pred 1. avgustom 2009.

3.   Da se zagotovi, da gospodarski subjekti niso oškodovani, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o prehodnih določbah glede vina, danega na trg in označenega v skladu z zadevnimi pravili, ki so se uporabljala pred 1. avgustom 2009.

4.   Da se upoštevajo posebnosti trgovine med Unijo in določenimi tretjimi državami, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o odstopanjih od tega oddelka glede proizvodov, ki se izvozijo, če je to potrebno po pravu zadevne tretje države.

4.   Da se upoštevajo posebnosti trgovine med Unijo in določenimi tretjimi državami, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227 o odstopanjih od tega oddelka glede proizvodov, ki se izvozijo, če je to potrebno po pravu zadevne tretje države.“;

Sprememba 106

Sprememba 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 – točka b a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 – točka b a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 125 – naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | naslov člena 125 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

naslov člena 125 se nadomesti z naslednjim:

naslov člena 125 se nadomesti z naslednjim:

Sporazumi v sektorju
  sladkorja

sladkorja

„Sporazumi v sektorju
  sladkorne pese in sladkornega trsa“;

Sprememba 107

Sprememba 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 – točka b b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 – točka b b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 126 – naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | naslov člena 126 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

naslov člena 126 se nadomesti z naslednjim:

naslov člena 126 se nadomesti z naslednjim:

Poročanje o cenah na
  trgu za sladkor

trgu za sladkor

„Poročanje o cenah na
  trgih“;

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 – točka b c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 21 – točka b c (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 126 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bc) | v členu 126 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(bc)

(bc)

v členu 126 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

v členu 126 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi vzpostavi sistem za poročanje o cenah na trgu
  za sladkor
  , tudi ureditev za objavo ravni cen na tem trgu. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2). Sistem iz prvega pododstavka temelji na informacijah, ki jih predložijo podjetja za proizvodnjo
  belega sladkorja
  ali drugi izvajalci, ki se ukvarjajo s trgovino s sladkorjem. Te informacije so tajne.

za sladkor

belega sladkorja

„Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi vzpostavi sistem za poročanje o cenah na trgu
  s sladkorno peso in sladkornim trsom na eni strani ter na trgu s sladkorjem in etanolom na drugi strani
  , tudi ureditev za objavo ravni cen na tem trgu. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2). Sistem iz prvega pododstavka temelji na informacijah, ki jih predložijo podjetja za proizvodnjo
  sladkorja ali etanola
  ali drugi izvajalci, ki se ukvarjajo s trgovino s sladkorjem
  ali etanolom
  . Te informacije so tajne.“;

Sprememba 269

Sprememba 269

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 148

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22a) | člen 148 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22a)

(22a)

člen 148 se nadomesti z naslednjim:

Člen 148

„Člen 148

Pogodbena razmerja v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

Pogodbena razmerja v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

1.   Kadar država članica odloči, da morata za vsako oddajo surovega mleka na njenem ozemlju, ki jo kmet zagotovi predelovalcu surovega mleka, stranki skleniti pisno pogodbo, in/ali določi, da morajo prvi kupci pripraviti pisno ponudbo pogodbe o dobavi surovega mleka, ki jo zagotovi kmet, taka pogodba in/ali taka ponudba pogodbe izpolnjuje pogoje iz odstavka 2.

1.   Kadar država članica odloči, da morata za vsako oddajo surovega mleka na njenem ozemlju, ki jo kmet zagotovi predelovalcu surovega mleka, stranki skleniti pisno pogodbo, in/ali določi, da morajo prvi kupci pripraviti pisno ponudbo pogodbe o dobavi surovega mleka, ki jo zagotovi kmet, taka pogodba in/ali taka ponudba pogodbe izpolnjuje pogoje iz odstavka 2.

Kadar država članica odloči, da morata za oddaje surovega mleka, ki jih kmet zagotovi predelovalcu surovega mleka, stranki skleniti pisno pogodbo, določi tudi, katero fazo ali faze oddaje zajema taka pogodba, če oddaja surovega mleka poteka prek enega ali več zbiralcev.

Kadar država članica odloči, da morata za oddaje surovega mleka, ki jih kmet zagotovi predelovalcu surovega mleka, stranki skleniti pisno pogodbo, določi tudi, katero fazo ali faze oddaje zajema taka pogodba, če oddaja surovega mleka poteka prek enega ali več zbiralcev.

V tem členu „zbiralec“ pomeni podjetje, ki izvaja prevoz surovega mleka od kmeta ali drugega zbiralca do predelovalca surovega mleka ali drugega zbiralca, pri čemer se lastništvo nad surovim mlekom vsakič prenese.

V tem členu ‚zbiralec‘ pomeni podjetje, ki izvaja prevoz surovega mleka od kmeta ali drugega zbiralca do predelovalca surovega mleka ali drugega zbiralca, pri čemer se lastništvo nad surovim mlekom vsakič prenese.

1a.   Kadar države članice ne izkoristijo možnosti, ki jih ponuja odstavek 1 tega člena, lahko proizvajalec, organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev zahtevajo, da morata strani za vsako oddajo surovega mleka predelovalcu surovega mleka skleniti pisno pogodbo in/ali da morajo prvi kupci pripraviti pisno ponudbo pogodbe v skladu s pogoji iz prvega pododstavka odstavka 4 tega člena.

1a.   Kadar države članice ne izkoristijo možnosti, ki jih ponuja odstavek 1 tega člena, lahko proizvajalec, organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev zahtevajo, da morata strani za vsako oddajo surovega mleka predelovalcu surovega mleka skleniti pisno pogodbo in/ali da morajo prvi kupci pripraviti pisno ponudbo pogodbe v skladu s pogoji iz prvega pododstavka odstavka 4 tega člena.

Če je prvi kupec mikro-, malo ali srednje podjetje v smislu Priporočila 2003/361/ES, pogodba in/ali ponudba pogodbe nista obvezni, brez poseganja v možnost strani, da uporabita standardno pogodbo, ki jo pripravi medpanožna organizacija.

Če je prvi kupec mikro-, malo ali srednje podjetje v smislu Priporočila 2003/361/ES, pogodba in/ali ponudba pogodbe nista obvezni, brez poseganja v možnost strani, da uporabita standardno pogodbo, ki jo pripravi medpanožna organizacija.

2.   Pogodba in/ali ponudba pogodbe iz odstavkov 1 in 1a:

2.   Pogodba in/ali ponudba pogodbe iz odstavkov 1 in 1a:

| (a) | se pripravi pred oddajo; |
| --- | --- |

(a)

se pripravi pred oddajo;

| (a) | se pripravi pred oddajo; |
| --- | --- |

(a)

se pripravi pred oddajo;

| (b) | se pripravi v pisni obliki in |
| --- | --- |

(b)

se pripravi v pisni obliki in

| (b) | se pripravi v pisni obliki in |
| --- | --- |

(b)

se pripravi v pisni obliki in

| (c) | vsebuje zlasti naslednje elemente: |
| --- | --- |

(c)

vsebuje zlasti naslednje elemente:

| (c) | vsebuje zlasti naslednje elemente: |
| --- | --- |

(c)

vsebuje zlasti naslednje elemente:

| | (i) | ceno, ki se plača za oddajo in je: |
| --- | --- | --- |

(i)

ceno, ki se plača za oddajo in je:

| | (i) | ceno, ki se plača za oddajo in je: |
| --- | --- | --- |

(i)

ceno, ki se plača za oddajo in je:

| | | — | nespremenljiva in določena v pogodbi in/ali |
| --- | --- | --- | --- |

—

nespremenljiva in določena v pogodbi in/ali

| | | — | nespremenljiva in določena v pogodbi in/ali |
| --- | --- | --- | --- |

—

nespremenljiva in določena v pogodbi in/ali

| | | — | računana s kombiniranjem različnih dejavnikov, določenih v pogodbi, ki
  lahko
  vključujejo
  tržne
  kazalnike, ki odražajo spremembe tržnih razmer, oddane količine in kakovost ali sestavo oddanega surovega mleka; |
| --- | --- | --- | --- |

—

računana s kombiniranjem različnih dejavnikov, določenih v pogodbi, ki
  lahko
  vključujejo
  tržne
  kazalnike, ki odražajo spremembe tržnih razmer, oddane količine in kakovost ali sestavo oddanega surovega mleka;

lahko

tržne

| | | — | računana s kombiniranjem različnih dejavnikov, določenih v pogodbi, ki vključujejo
  ustrezne in zlahka razumljive
  kazalnike
  in gospodarske indekse ter metodo izračuna končne cene, in sicer na podlagi ter z navedbo ustreznih proizvodnih in tržnih stroškov
  , ki
  so enostavno dostopni in razumljivi ter
  odražajo spremembe tržnih razmer, oddane količine in kakovost ali sestavo oddanega surovega mleka. |
| --- | --- | --- | --- |

—

računana s kombiniranjem različnih dejavnikov, določenih v pogodbi, ki vključujejo
  ustrezne in zlahka razumljive
  kazalnike
  in gospodarske indekse ter metodo izračuna končne cene, in sicer na podlagi ter z navedbo ustreznih proizvodnih in tržnih stroškov
  , ki
  so enostavno dostopni in razumljivi ter
  odražajo spremembe tržnih razmer, oddane količine in kakovost ali sestavo oddanega surovega mleka.

ustrezne in zlahka razumljive

in gospodarske indekse ter metodo izračuna končne cene, in sicer na podlagi ter z navedbo ustreznih proizvodnih in tržnih stroškov

so enostavno dostopni in razumljivi ter

| | | V ta namen lahko države članice, ki so se odločile za uporabo odstavka 1, določijo kazalnike v skladu z objektivnimi merili ter na podlagi študij o proizvodnji in prehranski verigi, da jih lahko kadar koli določijo; |
| --- | --- | --- |

V ta namen lahko države članice, ki so se odločile za uporabo odstavka 1, določijo kazalnike v skladu z objektivnimi merili ter na podlagi študij o proizvodnji in prehranski verigi, da jih lahko kadar koli določijo;

V ta namen lahko države članice, ki so se odločile za uporabo odstavka 1, določijo kazalnike v skladu z objektivnimi merili ter na podlagi študij o proizvodnji in prehranski verigi, da jih lahko kadar koli določijo;

| | (ii) | količino surovega mleka, ki se lahko odda
  in/
  ali se mora oddati, in časovni razpored takih oddaj; |
| --- | --- | --- |

(ii)

količino surovega mleka, ki se lahko odda
  in/
  ali se mora oddati, in časovni razpored takih oddaj;

in/

| | (ii) | količino surovega mleka, ki se lahko odda ali se mora oddati, in časovni razpored takih oddaj
  . Klavzul o kaznih za mesečne kršitve ni mogoče določiti
  ; |
| --- | --- | --- |

(ii)

količino surovega mleka, ki se lahko odda ali se mora oddati, in časovni razpored takih oddaj
  . Klavzul o kaznih za mesečne kršitve ni mogoče določiti
  ;

. Klavzul o kaznih za mesečne kršitve ni mogoče določiti

| | (iii) | trajanje pogodbe, ki se lahko sklene bodisi za določen ali nedoločen čas z določbami o odpovedi; |
| --- | --- | --- |

(iii)

trajanje pogodbe, ki se lahko sklene bodisi za določen ali nedoločen čas z določbami o odpovedi;

| (iv) | podrobnosti o plačilnih rokih in postopkih; |
| --- | --- |

(iv)

podrobnosti o plačilnih rokih in postopkih;

| | (iii) | trajanje pogodbe, ki se lahko sklene bodisi za določen ali nedoločen čas z določbami o odpovedi; |
| --- | --- | --- |

(iii)

trajanje pogodbe, ki se lahko sklene bodisi za določen ali nedoločen čas z določbami o odpovedi;

| (iv) | podrobnosti o plačilnih rokih in postopkih; |
| --- | --- |

(iv)

podrobnosti o plačilnih rokih in postopkih;

| | (v) | načine zbiranja ali oddaje surovega mleka ter |
| --- | --- | --- |

(v)

načine zbiranja ali oddaje surovega mleka ter

| | (v) | načine zbiranja ali oddaje surovega mleka ter |
| --- | --- | --- |

(v)

načine zbiranja ali oddaje surovega mleka ter

| | (vi) | pravila, ki se uporabljajo v primeru višje sile. |
| --- | --- | --- |

(vi)

pravila, ki se uporabljajo v primeru višje sile.

| | (vi) | pravila, ki se uporabljajo v primeru višje sile. |
| --- | --- | --- |

(vi)

pravila, ki se uporabljajo v primeru višje sile.

3.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 1a se pogodba in/ali ponudba pogodbe ne zahteva, kadar član zadruge odda surovo mleko zadrugi, katere član je, če statut te zadruge ali pravila in odločitve, ki so v njem določeni ali iz njega izhajajo, vsebujejo določbe s podobnimi učinki, kot jih imajo določbe iz točk (a), (b) in (c) odstavka 2.

3.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 1a se pogodba in/ali ponudba pogodbe ne zahteva, kadar član zadruge odda surovo mleko zadrugi, katere član je, če statut te zadruge ali pravila in odločitve, ki so v njem določeni ali iz njega izhajajo, vsebujejo določbe s podobnimi učinki, kot jih imajo določbe iz točk (a), (b) in (c) odstavka 2.

4.   Stranki se prosto pogajata o vseh elementih pogodb za oddajo surovega mleka, ki jih sklenejo kmetje, zbiralci ali predelovalci surovega mleka, vključno z elementi iz točke (c) odstavka 2.

4.   Stranki se prosto pogajata o vseh elementih pogodb za oddajo surovega mleka, ki jih sklenejo kmetje, zbiralci ali predelovalci surovega mleka, vključno z elementi iz točke (c) odstavka 2.

Ne glede na prvi pododstavek se uporablja ena ali več od naslednjih točk:

Ne glede na prvi pododstavek se uporablja ena ali več od naslednjih točk:

| (a) | kadar se država članica odloči, da je v skladu z odstavkom 1 pisna pogodba za oddajo surovega mleka obvezna, lahko določi: |
| --- | --- |

(a)

kadar se država članica odloči, da je v skladu z odstavkom 1 pisna pogodba za oddajo surovega mleka obvezna, lahko določi:

| (a) | kadar se država članica odloči, da je v skladu z odstavkom 1 pisna pogodba za oddajo surovega mleka obvezna, lahko določi: |
| --- | --- |

(a)

kadar se država članica odloči, da je v skladu z odstavkom 1 pisna pogodba za oddajo surovega mleka obvezna, lahko določi:

| | (i) | obveznost strank, da se morajo dogovoriti o razmerju med določeno dobavljeno količino in ceno, ki se plača za to dobavo; |
| --- | --- | --- |

(i)

obveznost strank, da se morajo dogovoriti o razmerju med določeno dobavljeno količino in ceno, ki se plača za to dobavo;

| | (i) | obveznost strank, da se morajo dogovoriti o razmerju med določeno dobavljeno količino in ceno, ki se plača za to dobavo; |
| --- | --- | --- |

(i)

obveznost strank, da se morajo dogovoriti o razmerju med določeno dobavljeno količino in ceno, ki se plača za to dobavo;

| | (ii) | minimalno trajanje, ki se uporablja samo za pisne pogodbe med kmetom in prvim kupcem surovega mleka; tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga; |
| --- | --- | --- |

(ii)

minimalno trajanje, ki se uporablja samo za pisne pogodbe med kmetom in prvim kupcem surovega mleka; tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga;

| | (ii) | minimalno trajanje, ki se uporablja samo za pisne pogodbe med kmetom in prvim kupcem surovega mleka; tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga; |
| --- | --- | --- |

(ii)

minimalno trajanje, ki se uporablja samo za pisne pogodbe med kmetom in prvim kupcem surovega mleka; tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga;

| (b) | kadar država članica odloči, da mora prvi kupec surovega mleka pripraviti pisno ponudbo pogodbe za kmeta v skladu z odstavkom 1, lahko določi, da mora ponudba vsebovati minimalno trajanje pogodbe, ki je določeno v nacionalni zakonodaji za ta namen; tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga; |
| --- | --- |

(b)

kadar država članica odloči, da mora prvi kupec surovega mleka pripraviti pisno ponudbo pogodbe za kmeta v skladu z odstavkom 1, lahko določi, da mora ponudba vsebovati minimalno trajanje pogodbe, ki je določeno v nacionalni zakonodaji za ta namen; tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga;

| (b) | kadar država članica odloči, da mora prvi kupec surovega mleka pripraviti pisno ponudbo pogodbe za kmeta v skladu z odstavkom 1, lahko določi, da mora ponudba vsebovati minimalno trajanje pogodbe, ki je določeno v nacionalni zakonodaji za ta namen; tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga; |
| --- | --- |

(b)

kadar država članica odloči, da mora prvi kupec surovega mleka pripraviti pisno ponudbo pogodbe za kmeta v skladu z odstavkom 1, lahko določi, da mora ponudba vsebovati minimalno trajanje pogodbe, ki je določeno v nacionalni zakonodaji za ta namen; tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga;

Drugi pododstavek ne posega v pravico kmeta, da zavrne tako minimalno trajanje, pod pogojem, da to stori pisno. V takem primeru se stranki prosto pogajata o vseh elementih pogodbe, tudi o elementih iz točke (c) odstavka 2.

Drugi pododstavek ne posega v pravico kmeta, da zavrne tako minimalno trajanje, pod pogojem, da to stori pisno. V takem primeru se stranki prosto pogajata o vseh elementih pogodbe, tudi o elementih iz točke (c) odstavka 2.

5.   Države članice, ki uporabljajo možnosti iz tega člena, o načinu njihove uporabe uradno obvestijo Komisijo.

5.   Države članice, ki uporabljajo možnosti iz tega člena, o načinu njihove uporabe uradno obvestijo Komisijo.

6.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi ukrepe, potrebne za enotno uporabo točk (a) in (b) odstavka 2 in odstavka 3 tega člena, in ukrepe za uradna obvestila držav članic v skladu s tem členom. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).

6.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi ukrepe, potrebne za enotno uporabo točk (a) in (b) odstavka 2 in odstavka 3 tega člena, in ukrepe za uradna obvestila držav članic v skladu s tem členom. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).“;

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 149

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22b) | člen 149 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22b)

(22b)

člen 149 se nadomesti z naslednjim:

Člen 149

„Člen 149

Pogodbena pogajanja v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

Pogodbena pogajanja v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

1.   Organizacija proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih izdelkov, ki je priznana v skladu s členom 161(1), se lahko pogaja v imenu kmetov, ki so njeni člani, v zvezi z njihovo celotno skupno proizvodnjo ali njenim delom, o pogodbah za oddajo surovega mleka, ki jo kmet zagotovi predelovalcu surovega mleka ali zbiralcu v smislu drugega pododstavka člena 148(1).

1.   Organizacija proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih izdelkov, ki je priznana v skladu s členom 161(1), se lahko pogaja v imenu kmetov, ki so njeni člani, v zvezi z njihovo celotno skupno proizvodnjo ali njenim delom, o pogodbah za oddajo surovega mleka, ki jo kmet zagotovi predelovalcu surovega mleka ali zbiralcu v smislu drugega pododstavka člena 148(1).

2.   Organizacije proizvajalcev se lahko pogajajo:

2.   Organizacije proizvajalcev se lahko pogajajo:

| (a) | ne glede na to, ali so kmetje nanjo prenesli lastništvo nad surovim mlekom ali ne; |
| --- | --- |

(a)

ne glede na to, ali so kmetje nanjo prenesli lastništvo nad surovim mlekom ali ne;

| (a) | ne glede na to, ali so kmetje nanjo prenesli lastništvo nad surovim mlekom ali ne; |
| --- | --- |

(a)

ne glede na to, ali so kmetje nanjo prenesli lastništvo nad surovim mlekom ali ne;

| (b) | ne glede na to, ali je dogovorjena cena enaka, kar zadeva skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh kmetov, ki so njeni člani, ali ne; |
| --- | --- |

(b)

ne glede na to, ali je dogovorjena cena enaka, kar zadeva skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh kmetov, ki so njeni člani, ali ne;

| (b) | ne glede na to, ali je dogovorjena cena enaka, kar zadeva skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh kmetov, ki so njeni člani, ali ne; |
| --- | --- |

(b)

ne glede na to, ali je dogovorjena cena enaka, kar zadeva skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh kmetov, ki so njeni člani, ali ne;

| (c) | pod pogojem, da za to posamezno organizacijo proizvajalcev izpolnjeni vsi od naslednjih pogojev: |
| --- | --- |

(c)

pod pogojem, da za to posamezno organizacijo proizvajalcev izpolnjeni vsi od naslednjih pogojev:

| (c) | pod pogojem, da za to posamezno organizacijo proizvajalcev izpolnjeni vsi od naslednjih pogojev: |
| --- | --- |

(c)

pod pogojem, da za to posamezno organizacijo proizvajalcev izpolnjeni vsi od naslednjih pogojev:

| | (i) | količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja, ne presega
  3,5  %
  celotne proizvodnje Unije; |
| --- | --- | --- |

(i)

količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja, ne presega
  3,5  %
  celotne proizvodnje Unije;

3,5  %

| | (i) | količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja, ne presega
  4,5  %
  celotne proizvodnje Unije; |
| --- | --- | --- |

(i)

količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja, ne presega
  4,5  %
  celotne proizvodnje Unije;

4,5  %

| | (ii) | količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja in ki je proizvedena v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 33 % celotne nacionalne proizvodnje te države članice ter |
| --- | --- | --- |

(ii)

količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja in ki je proizvedena v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 33 % celotne nacionalne proizvodnje te države članice ter

| | (ii) | količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja in ki je proizvedena v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 33 % celotne nacionalne proizvodnje te države članice ter |
| --- | --- | --- |

(ii)

količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja in ki je proizvedena v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 33 % celotne nacionalne proizvodnje te države članice ter

| | (iii) | količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja in ki je oddana v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 33 % celotne nacionalne proizvodnje te države članice; |
| --- | --- | --- |

(iii)

količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja in ki je oddana v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 33 % celotne nacionalne proizvodnje te države članice;

| | (iii) | količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja in ki je oddana v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 33 % celotne nacionalne proizvodnje te države članice; |
| --- | --- | --- |

(iii)

količina surovega mleka, o kateri se tako pogaja in ki je oddana v kateri koli posamezni državi članici, ne presega 33 % celotne nacionalne proizvodnje te države članice;

| (d) | če zadevni kmetje niso člani nobene druge organizacije proizvajalcev, ki se tudi pogaja o takih pogodbah v njihovem imenu; vendar lahko države članice v ustrezno utemeljenih primerih odstopajo od tega pogoja, kadar imajo kmetje ločena proizvodna obrata na različnih geografskih območjih; |
| --- | --- |

(d)

če zadevni kmetje niso člani nobene druge organizacije proizvajalcev, ki se tudi pogaja o takih pogodbah v njihovem imenu; vendar lahko države članice v ustrezno utemeljenih primerih odstopajo od tega pogoja, kadar imajo kmetje ločena proizvodna obrata na različnih geografskih območjih;

| (d) | če zadevni kmetje niso člani nobene druge organizacije proizvajalcev, ki se tudi pogaja o takih pogodbah v njihovem imenu; vendar lahko države članice v ustrezno utemeljenih primerih odstopajo od tega pogoja, kadar imajo kmetje ločena proizvodna obrata na različnih geografskih območjih; |
| --- | --- |

(d)

če zadevni kmetje niso člani nobene druge organizacije proizvajalcev, ki se tudi pogaja o takih pogodbah v njihovem imenu; vendar lahko države članice v ustrezno utemeljenih primerih odstopajo od tega pogoja, kadar imajo kmetje ločena proizvodna obrata na različnih geografskih območjih;

| (e) | če zaradi članstva kmeta v zadrugi za surovo mleko ne velja obveznost oddaje v skladu s pogoji, določenimi v statutu te zadruge ali v pravilih in odločitvah, ki so v njem predvideni ali iz njega izhajajo, ter |
| --- | --- |

(e)

če zaradi članstva kmeta v zadrugi za surovo mleko ne velja obveznost oddaje v skladu s pogoji, določenimi v statutu te zadruge ali v pravilih in odločitvah, ki so v njem predvideni ali iz njega izhajajo, ter

| (e) | če zaradi članstva kmeta v zadrugi za surovo mleko ne velja obveznost oddaje v skladu s pogoji, določenimi v statutu te zadruge ali v pravilih in odločitvah, ki so v njem predvideni ali iz njega izhajajo, ter |
| --- | --- |

(e)

če zaradi članstva kmeta v zadrugi za surovo mleko ne velja obveznost oddaje v skladu s pogoji, določenimi v statutu te zadruge ali v pravilih in odločitvah, ki so v njem predvideni ali iz njega izhajajo, ter

| (f) | če organizacija proizvajalcev pristojne organe države članice ali držav članic, v katerih deluje, uradno obvesti o količini surovega mleka, o kateri se tako pogaja. |
| --- | --- |

(f)

če organizacija proizvajalcev pristojne organe države članice ali držav članic, v katerih deluje, uradno obvesti o količini surovega mleka, o kateri se tako pogaja.

| (f) | če organizacija proizvajalcev pristojne organe države članice ali držav članic, v katerih deluje, uradno obvesti o količini surovega mleka, o kateri se tako pogaja. |
| --- | --- |

(f)

če organizacija proizvajalcev pristojne organe države članice ali držav članic, v katerih deluje, uradno obvesti o količini surovega mleka, o kateri se tako pogaja.

3.   Ne glede na pogoje, določene v točki (c)(ii) in (iii) odstavka 2, se lahko organizacija proizvajalcev pogaja v skladu z odstavkom 1, pod pogojem, da za to organizacijo proizvajalcev količina surovega mleka, o kateri se pogaja, ki se proizvede ali odda v državi članici, v kateri znaša celotna letna proizvodnja surovega mleka manj kot 500 000 ton, ne presega 45 % celotne nacionalne proizvodnje te države članice.

3.   Ne glede na pogoje, določene v točki (c)(ii) in (iii) odstavka 2, se lahko organizacija proizvajalcev pogaja v skladu z odstavkom 1, pod pogojem, da za to organizacijo proizvajalcev količina surovega mleka, o kateri se pogaja, ki se proizvede ali odda v državi članici, v kateri znaša celotna letna proizvodnja surovega mleka manj kot 500 000 ton, ne presega 45 % celotne nacionalne proizvodnje te države članice.

4.   Za namene tega člena navajanje organizacij proizvajalcev vključuje združenja takih organizacij proizvajalcev.

4.   Za namene tega člena navajanje organizacij proizvajalcev vključuje združenja takih organizacij proizvajalcev.

5.   Komisija za namene uporabe točke (c) odstavka 2 in odstavka 3 objavi količine surovega mleka, ki se proizvedejo v Uniji in državah članicah, na način, ki se ji zdi ustrezen, pri čemer uporabi najnovejše razpoložljive podatke.

5.   Komisija za namene uporabe točke (c) odstavka 2 in odstavka 3 objavi količine surovega mleka, ki se proizvedejo v Uniji in državah članicah, na način, ki se ji zdi ustrezen, pri čemer uporabi najnovejše razpoložljive podatke.

6.   Z odstopanjem od točke (c) odstavka 2 in odstavka 3, tudi če tam določeni pragi niso bili preseženi, lahko organ za konkurenco iz drugega pododstavka tega odstavka v posameznem primeru odloči, da bi morala organizacija proizvajalcev bodisi ponoviti posamezna pogajanja ali jih sploh ne bi smelo biti, če meni, da je to potrebno, da se prepreči izključevanje konkurence ali resna škoda za mala in srednje velika podjetja, ki na ozemlju, za katerega je navedeni organ pristojen, predelujejo mleko.

6.   Z odstopanjem od točke (c) odstavka 2 in odstavka 3, tudi če tam določeni pragi niso bili preseženi, lahko organ za konkurenco iz drugega pododstavka tega odstavka v posameznem primeru odloči, da bi morala organizacija proizvajalcev bodisi ponoviti posamezna pogajanja ali jih sploh ne bi smelo biti, če meni, da je to potrebno, da se prepreči izključevanje konkurence ali resna škoda za mala in srednje velika podjetja, ki na ozemlju, za katerega je navedeni organ pristojen, predelujejo mleko.

V primeru pogajanj, ki se nanašajo na več kot eno državo članico, Komisija brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3) sprejme odločitev iz prvega pododstavka. V drugih primerih to odločitev sprejme nacionalni organ za konkurenco iz države članice, na katero se nanašajo pogajanja.

V primeru pogajanj, ki se nanašajo na več kot eno državo članico, Komisija brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3) sprejme odločitev iz prvega pododstavka. V drugih primerih to odločitev sprejme nacionalni organ za konkurenco iz države članice, na katero se nanašajo pogajanja.

Odločitve iz tega odstavka se ne začnejo uporabljati pred datumom, ko so zadevna podjetja o njih uradno obveščena.

Odločitve iz tega odstavka se ne začnejo uporabljati pred datumom, ko so zadevna podjetja o njih uradno obveščena.

7.   V tem členu:

7.   V tem členu:

| (a) | „nacionalni organ za konkurenco“ pomeni organ iz člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (22); |
| --- | --- |

(a)

„nacionalni organ za konkurenco“ pomeni organ iz člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (22);

22

| (a) | ‚nacionalni organ za konkurenco‘ pomeni organ iz člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (22); |
| --- | --- |

(a)

‚nacionalni organ za konkurenco‘ pomeni organ iz člena 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (22);

22

| (b) | „MSP“ pomeni mikro, malo ali srednje podjetje v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES. |
| --- | --- |

(b)

„MSP“ pomeni mikro, malo ali srednje podjetje v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES.

| (b) | „MSP“ pomeni mikro, malo ali srednje podjetje v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES. |
| --- | --- |

(b)

„MSP“ pomeni mikro, malo ali srednje podjetje v smislu Priporočila Komisije 2003/361/ES.

8.   Države članice, v katerih potekajo pogajanja v skladu s tem členom, Komisijo uradno obvestijo o uporabi točke (f) odstavka 2 in odstavka 6.

8.   Države članice, v katerih potekajo pogajanja v skladu s tem členom, Komisijo uradno obvestijo o uporabi točke (f) odstavka 2 in odstavka 6.

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 c (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 150

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22c) | člen 150 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22c)

(22c)

člen 150 se nadomesti z naslednjim:

Člen 150

„Člen 150

Uravnavanje ponudbe sira z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo

Uravnavanje ponudbe sira z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo

1.   Države članice lahko na zahtevo organizacije proizvajalcev, priznane v skladu s členom
  152(3)
  , medpanožne organizacije, priznane v skladu s členom
  157(3)
  , ali skupine proizvajalcev ali predelovalcev iz člena 3(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 za omejeno časovno obdobje določijo zavezujoča pravila za uravnavanje ponudbe sira z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo iz člena 5(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

1.   Države članice lahko na zahtevo organizacije proizvajalcev, priznane v skladu s členom
  152(1) ali členom 161(1
  ), medpanožne organizacije, priznane v skladu s členom
  157(1)
  , ali skupine proizvajalcev ali predelovalcev iz člena 3(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 za omejeno časovno obdobje določijo zavezujoča pravila za uravnavanje ponudbe sira z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo iz člena 5(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

2.   Pravila iz odstavka 1 tega člena so pogojena z obstojem predhodnega sporazuma med strankami na geografskem območju iz točke (c) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Takšen sporazum skleneta vsaj dve tretjini proizvajalcev mleka ali njihovih predstavnikov, ki proizvedejo vsaj dve tretjini surovega mleka, uporabljenega za proizvodnjo sira iz odstavka 1 tega člena, in, kadar je ustrezno, vsaj dve tretjini proizvajalcev tega sira, ki predstavljajo vsaj dve tretjini proizvodnje tega sira na geografskem območju iz točke (c) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

2.   Pravila iz odstavka 1 tega člena so pogojena z obstojem predhodnega sporazuma med strankami na geografskem območju iz točke (c) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Takšen sporazum skleneta vsaj dve tretjini proizvajalcev mleka ali njihovih predstavnikov, ki proizvedejo vsaj dve tretjini surovega mleka, uporabljenega za proizvodnjo sira iz odstavka 1 tega člena, in, kadar je ustrezno, vsaj dve tretjini proizvajalcev tega sira
  ali njihovih predstavnikov
  , ki predstavljajo vsaj dve tretjini proizvodnje tega sira na geografskem območju iz točke (c) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

3.   Za namene odstavka 1 je za sir z zaščiteno geografsko označbo geografsko območje porekla surovega mleka, kot je določeno v specifikaciji proizvoda za sir, isto kot geografsko območje iz točke (c) člena 7(1) Uredbe (ES) št. 1151/2012 v zvezi s tem sirom.

3.   Za namene odstavka 1 je za sir z zaščiteno geografsko označbo geografsko območje porekla surovega mleka, kot je določeno v specifikaciji proizvoda za sir, isto kot geografsko območje iz točke (c) člena 7(1) Uredbe (ES) št. 1151/2012 v zvezi s tem sirom.

4.   Pravila iz odstavka 1:

4.   Pravila iz odstavka 1:

| (a) | se nanašajo le na uravnavanje ponudbe zadevnega proizvoda ter prilagajajo ponudbo tega sira povpraševanju po njem; |
| --- | --- |

(a)

se nanašajo le na uravnavanje ponudbe zadevnega proizvoda ter prilagajajo ponudbo tega sira povpraševanju po njem;

| (a) | se nanašajo le na uravnavanje ponudbe zadevnega proizvoda ter prilagajajo ponudbo tega sira povpraševanju po njem; |
| --- | --- |

(a)

se nanašajo le na uravnavanje ponudbe zadevnega proizvoda ter prilagajajo ponudbo tega sira povpraševanju po njem;

| (b) | lahko učinkujejo le na zadevni proizvod; |
| --- | --- |

(b)

lahko učinkujejo le na zadevni proizvod;

| (b) | lahko učinkujejo le na zadevni proizvod; |
| --- | --- |

(b)

lahko učinkujejo le na zadevni proizvod;

| (c) | so lahko zavezujoča največ
  tri leta
  in se lahko po tem obdobju obnovijo na podlagi nove zahteve iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(c)

so lahko zavezujoča največ
  tri leta
  in se lahko po tem obdobju obnovijo na podlagi nove zahteve iz odstavka 1;

tri leta

| (c) | so lahko zavezujoča največ
  pet let
  in se lahko po tem obdobju obnovijo na podlagi nove zahteve iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(c)

so lahko zavezujoča največ
  pet let
  in se lahko po tem obdobju obnovijo na podlagi nove zahteve iz odstavka 1;

pet let

| (d) | ne škodujejo trgovini z drugimi proizvodi, na katere se ta pravila ne nanašajo; |
| --- | --- |

(d)

ne škodujejo trgovini z drugimi proizvodi, na katere se ta pravila ne nanašajo;

| (d) | ne škodujejo trgovini z drugimi proizvodi, na katere se ta pravila ne nanašajo; |
| --- | --- |

(d)

ne škodujejo trgovini z drugimi proizvodi, na katere se ta pravila ne nanašajo;

| (e) | ne zadevajo poslov po prvem trženju zadevnega sira; |
| --- | --- |

(e)

ne zadevajo poslov po prvem trženju zadevnega sira;

| (e) | ne zadevajo poslov po prvem trženju zadevnega sira; |
| --- | --- |

(e)

ne zadevajo poslov po prvem trženju zadevnega sira;

| (f) | ne omogočajo določanja cen, niti okvirnih ali priporočenih; |
| --- | --- |

(f)

ne omogočajo določanja cen, niti okvirnih ali priporočenih;

| (f) | ne omogočajo določanja cen, niti okvirnih ali priporočenih; |
| --- | --- |

(f)

ne omogočajo določanja cen, niti okvirnih ali priporočenih;

| (g) | ne smejo povzročiti, da prekomeren delež zadevnega proizvoda, ki bi sicer bil na voljo, ne bi bil več na voljo; |
| --- | --- |

(g)

ne smejo povzročiti, da prekomeren delež zadevnega proizvoda, ki bi sicer bil na voljo, ne bi bil več na voljo;

| (g) | ne smejo povzročiti, da prekomeren delež zadevnega proizvoda, ki bi sicer bil na voljo, ne bi bil več na voljo; |
| --- | --- |

(g)

ne smejo povzročiti, da prekomeren delež zadevnega proizvoda, ki bi sicer bil na voljo, ne bi bil več na voljo;

| (h) | ne povzročajo diskriminacije, ovirajo dostopa novih udeležencev do trga ali škodujejo malim proizvajalcem; |
| --- | --- |

(h)

ne povzročajo diskriminacije, ovirajo dostopa novih udeležencev do trga ali škodujejo malim proizvajalcem;

| (h) | ne povzročajo diskriminacije, ovirajo dostopa novih udeležencev do trga ali škodujejo malim proizvajalcem; |
| --- | --- |

(h)

ne povzročajo diskriminacije, ovirajo dostopa novih udeležencev do trga ali škodujejo malim proizvajalcem;

| (i) | prispevajo k ohranjanju kakovosti in/ali razvoju zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(i)

prispevajo k ohranjanju kakovosti in/ali razvoju zadevnega proizvoda;

| (i) | prispevajo k ohranjanju kakovosti in/ali razvoju zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(i)

prispevajo k ohranjanju kakovosti in/ali razvoju zadevnega proizvoda;

| (j) | ne posegajo v člen 149. |
| --- | --- |

(j)

ne posegajo v člen 149.

| (j) | ne posegajo v člen 149. |
| --- | --- |

(j)

ne posegajo v člen 149.

5.   Pravila iz odstavka 1 se objavijo v uradnem glasilu zadevne države članice.

5.   Pravila iz odstavka 1 se objavijo v uradnem glasilu zadevne države članice.

6.   Države članice izvajajo preglede, da zagotovijo izpolnjevanje pogojev iz odstavka 4, in razveljavijo pravila iz odstavka 1, če pristojni nacionalni organi ugotovijo neizpolnjevanje teh pogojev.

6.   Države članice izvajajo preglede, da zagotovijo izpolnjevanje pogojev iz odstavka 4, in razveljavijo pravila iz odstavka 1, če pristojni nacionalni organi ugotovijo neizpolnjevanje teh pogojev.

7.   Države članice nemudoma uradno obvestijo Komisijo o pravilih iz odstavka 1, ki so jih sprejele. Komisija druge države članice obvesti o uradnih obvestilih o takih pravilih.

7.   Države članice nemudoma uradno obvestijo Komisijo o pravilih iz odstavka 1, ki so jih sprejele. Komisija druge države članice obvesti o uradnih obvestilih o takih pravilih.

8.   Komisija lahko kadar koli sprejme izvedbene akte, s katerimi se zahteva, naj država članica razveljavi pravila, ki jih je ta država članica določila v skladu z odstavkom 1, če Komisija ugotovi, da ta pravila niso v skladu s pogoji iz odstavka 4, da preprečujejo ali izkrivljajo konkurenco na precejšnjem delu notranjega trga ali da ogrožajo prosto trgovino ali doseganje ciljev iz člena 39 PDEU. Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe člena 229(2) ali (3) te uredbe.

8.   Komisija lahko kadar koli sprejme izvedbene akte, s katerimi se zahteva, naj država članica razveljavi pravila, ki jih je ta država članica določila v skladu z odstavkom 1, če Komisija ugotovi, da ta pravila niso v skladu s pogoji iz odstavka 4, da preprečujejo ali izkrivljajo konkurenco na precejšnjem delu notranjega trga ali da ogrožajo prosto trgovino ali doseganje ciljev iz člena 39 PDEU. Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe člena 229(2) ali (3) te uredbe.“;

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 d (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 151

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22d) | člen 151 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22d)

(22d)

člen 151 se nadomesti z naslednjim:

Člen 151

„Člen 151

Obvezno prijavljanje v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

Obvezno prijavljanje v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

Prvi kupci surovega mleka od aprila 2015 pristojnemu nacionalnemu organu prijavijo količine surovega mleka, ki so jim bile oddane vsak mesec.

Prvi kupci surovega mleka od
  1.
  aprila 2015 pristojnemu nacionalnemu organu prijavijo količine surovega mleka, ki so jim bile oddane vsak mesec
  , in povprečno plačano ceno. Pri tem se razlikuje glede na to, ali proizvodnja izvira iz ekološkega kmetijstva. Če je prvi kupec zadruga, se povprečna cena sporoči ob koncu tržnega leta iz člena 6(c)(v).

1.

, in povprečno plačano ceno. Pri tem se razlikuje glede na to, ali proizvodnja izvira iz ekološkega kmetijstva. Če je prvi kupec zadruga, se povprečna cena sporoči ob koncu tržnega leta iz člena 6(c)(v).

Informacije o povprečni ceni so zaupne in pristojni organ zagotovi, da posebne povprečne cene ali imena posameznih gospodarskih izvajalcev niso objavljena.

Informacije o povprečni ceni so zaupne in pristojni organ zagotovi, da posebne povprečne cene ali imena posameznih gospodarskih izvajalcev niso objavljena.

Za namene tega člena in člena 148„prvi kupec“ pomeni podjetje ali skupino, ki od proizvajalcev kupuje mleko, z namenom da ga:

Za namene tega člena in člena 148‚prvi kupec‘ pomeni podjetje ali skupino, ki od proizvajalcev kupuje mleko, z namenom da ga:

| (a) | zbira, pakira, skladišči, hladi ali predela, vključno na podlagi pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

zbira, pakira, skladišči, hladi ali predela, vključno na podlagi pogodbe;

| (a) | zbira, pakira, skladišči, hladi ali predela, vključno na podlagi pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

zbira, pakira, skladišči, hladi ali predela, vključno na podlagi pogodbe;

| (b) | proda enemu ali več podjetjem, ki obdelujejo ali predelujejo mleko ali druge mlečne proizvode. |
| --- | --- |

(b)

proda enemu ali več podjetjem, ki obdelujejo ali predelujejo mleko ali druge mlečne proizvode.

| (b) | proda enemu ali več podjetjem, ki obdelujejo ali predelujejo mleko ali druge mlečne proizvode. |
| --- | --- |

(b)

proda enemu ali več podjetjem, ki obdelujejo ali predelujejo mleko ali druge mlečne proizvode.

Države članice Komisijo uradno obvestijo o količini surovega mleka iz prvega pododstavka.

Države članice Komisijo uradno obvestijo o količini surovega mleka
  in povprečni ceni
  iz prvega pododstavka.

in povprečni ceni

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o vsebini, obliki in časovnem razporedu takih prijav ter ukrepe glede uradnih obvestil držav članic v skladu s tem členom. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila o vsebini, obliki in časovnem razporedu takih prijav ter ukrepe glede uradnih obvestil držav članic v skladu s tem členom. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).“;

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 e (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 152

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22e) | člen 152 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22e)

(22e)

člen 152 se nadomesti z naslednjim:

Člen 152

„Člen 152

Organizacije proizvajalcev

Organizacije proizvajalcev

1.   Države članice lahko na zahtevo priznajo organizacije proizvajalcev, ki:

1.   Države članice lahko na zahtevo priznajo organizacije proizvajalcev, ki:

| (a) | jih sestavljajo in v skladu s točko (c) člena 153(2) nadzorujejo proizvajalci v določenem sektorju iz člena 1(2); |
| --- | --- |

(a)

jih sestavljajo in v skladu s točko (c) člena 153(2) nadzorujejo proizvajalci v določenem sektorju iz člena 1(2);

| (a) | jih sestavljajo in v skladu s točko (c) člena 153(2) nadzorujejo proizvajalci v določenem sektorju iz člena 1(2); |
| --- | --- |

(a)

jih sestavljajo in v skladu s točko (c) člena 153(2) nadzorujejo proizvajalci v določenem sektorju iz člena 1(2);

| (b) | so ustanovljene na pobudo proizvajalcev in opravljajo vsaj eno od naslednjih dejavnosti: |
| --- | --- |

(b)

so ustanovljene na pobudo proizvajalcev in opravljajo vsaj eno od naslednjih dejavnosti:

| (b) | so ustanovljene na pobudo proizvajalcev in opravljajo vsaj eno od naslednjih dejavnosti: |
| --- | --- |

(b)

so ustanovljene na pobudo proizvajalcev in opravljajo vsaj eno od naslednjih dejavnosti:

| | (i) | skupna predelava; |
| --- | --- | --- |

(i)

skupna predelava;

| | (i) | skupna predelava; |
| --- | --- | --- |

(i)

skupna predelava;

| | (ii) | skupna distribucija, vključno s skupno prodajno mrežo ali skupnim prevozom; |
| --- | --- | --- |

(ii)

skupna distribucija, vključno s skupno prodajno mrežo ali skupnim prevozom;

| | (ii) | skupna distribucija, vključno s skupno prodajno mrežo ali skupnim prevozom; |
| --- | --- | --- |

(ii)

skupna distribucija, vključno s skupno prodajno mrežo ali skupnim prevozom;

| | (iii) | skupno pakiranje, označevanje ali promocija; |
| --- | --- | --- |

(iii)

skupno pakiranje, označevanje ali promocija;

| | (iii) | skupno pakiranje, označevanje ali promocija; |
| --- | --- | --- |

(iii)

skupno pakiranje, označevanje ali promocija;

| | (iv) | skupna organizacija nadzora kakovosti; |
| --- | --- | --- |

(iv)

skupna organizacija nadzora kakovosti;

| | (iv) | skupna organizacija nadzora kakovosti; |
| --- | --- | --- |

(iv)

skupna organizacija nadzora kakovosti;

| | (v) | skupna uporaba opreme ali skladiščnih prostorov; |
| --- | --- | --- |

(v)

skupna uporaba opreme ali skladiščnih prostorov;

| | (v) | skupna uporaba opreme ali skladiščnih prostorov; |
| --- | --- | --- |

(v)

skupna uporaba opreme ali skladiščnih prostorov;

| | (vi) | skupno ravnanje z odpadki, ki neposredno nastajajo pri proizvodnji; |
| --- | --- | --- |

(vi)

skupno ravnanje z odpadki, ki neposredno nastajajo pri proizvodnji;

| | (vi) | skupno ravnanje z odpadki, ki neposredno nastajajo pri proizvodnji; |
| --- | --- | --- |

(vi)

skupno ravnanje z odpadki, ki neposredno nastajajo pri proizvodnji;

| | (vii) | skupno javno naročanje vložkov; |
| --- | --- | --- |

(vii)

skupno javno naročanje vložkov;

| | (vii) | skupno javno naročanje vložkov; |
| --- | --- | --- |

(vii)

skupno javno naročanje vložkov;

| | (viii) | v se druge skupne dejavnosti storitev, ki si prizadevajo za enega od ciljev iz točke (c) tega odstavka; |
| --- | --- | --- |

(viii)

v se druge skupne dejavnosti storitev, ki si prizadevajo za enega od ciljev iz točke (c) tega odstavka;

| | (viii) | v se druge skupne dejavnosti storitev, ki si prizadevajo za enega od ciljev iz točke (c) tega odstavka; |
| --- | --- | --- |

(viii)

v se druge skupne dejavnosti storitev, ki si prizadevajo za enega od ciljev iz točke (c) tega odstavka;

| (c) | si prizadevajo za specifični cilj, ki lahko vključuje vsaj enega od naslednjih ciljev: |
| --- | --- |

(c)

si prizadevajo za specifični cilj, ki lahko vključuje vsaj enega od naslednjih ciljev:

| (c) | si prizadevajo za specifični cilj, ki lahko vključuje vsaj enega od naslednjih ciljev: |
| --- | --- |

(c)

si prizadevajo za specifični cilj, ki lahko vključuje vsaj enega od naslednjih ciljev:

| | (i) | zagotovitev, da se proizvodnja načrtuje in prilagaja povpraševanju, zlasti glede kakovosti in količine; |
| --- | --- | --- |

(i)

zagotovitev, da se proizvodnja načrtuje in prilagaja povpraševanju, zlasti glede kakovosti in količine;

| | (i) | zagotovitev, da se proizvodnja načrtuje in prilagaja povpraševanju, zlasti glede kakovosti in količine; |
| --- | --- | --- |

(i)

zagotovitev, da se proizvodnja načrtuje in prilagaja povpraševanju, zlasti glede kakovosti in količine;

| | (ii) | koncentracija ponudbe in dajanje na trg proizvodov, ki jih pridelajo njeni člani, vključno z neposrednim trženjem; |
| --- | --- | --- |

(ii)

koncentracija ponudbe in dajanje na trg proizvodov, ki jih pridelajo njeni člani, vključno z neposrednim trženjem;

| | (ii) | koncentracija ponudbe in dajanje na trg proizvodov, ki jih pridelajo njeni člani, vključno z neposrednim trženjem; |
| --- | --- | --- |

(ii)

koncentracija ponudbe in dajanje na trg proizvodov, ki jih pridelajo njeni člani, vključno z neposrednim trženjem;

| | (iii) | optimizacija proizvodnih stroškov in donosnosti naložb zaradi uporabe okoljskih standardov in standardov glede dobrobiti živali ter stabilizacija cen proizvajalcev; |
| --- | --- | --- |

(iii)

optimizacija proizvodnih stroškov in donosnosti naložb zaradi uporabe okoljskih standardov in standardov glede dobrobiti živali ter stabilizacija cen proizvajalcev;

| | (iii) | optimizacija proizvodnih stroškov in donosnosti naložb zaradi uporabe okoljskih standardov in standardov glede dobrobiti živali ter stabilizacija cen proizvajalcev; |
| --- | --- | --- |

(iii)

optimizacija proizvodnih stroškov in donosnosti naložb zaradi uporabe okoljskih standardov in standardov glede dobrobiti živali ter stabilizacija cen proizvajalcev;

| | (iv) | raziskovanje in oblikovanje pobud na področju trajnostnih načinov pridelave, inovativnih praks, gospodarske konkurenčnosti in tržnih trendov; |
| --- | --- | --- |

(iv)

raziskovanje in oblikovanje pobud na področju trajnostnih načinov pridelave, inovativnih praks, gospodarske konkurenčnosti in tržnih trendov;

| | (iv) | raziskovanje in oblikovanje pobud na področju trajnostnih načinov pridelave, inovativnih praks, gospodarske konkurenčnosti in tržnih trendov; |
| --- | --- | --- |

(iv)

raziskovanje in oblikovanje pobud na področju trajnostnih načinov pridelave, inovativnih praks, gospodarske konkurenčnosti in tržnih trendov;

| | (v) | spodbujanje uporabe okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave ter postopkov in tehnik, ki zagotavljajo dobre razmere za živali, in nudenje tehnične pomoči zanje; |
| --- | --- | --- |

(v)

spodbujanje uporabe okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave ter postopkov in tehnik, ki zagotavljajo dobre razmere za živali, in nudenje tehnične pomoči zanje;

| | (v) | spodbujanje uporabe okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave ter postopkov in tehnik, ki zagotavljajo dobre razmere za živali, in nudenje tehnične pomoči zanje; |
| --- | --- | --- |

(v)

spodbujanje uporabe okolju prijaznih postopkov gojenja in pridelave ter postopkov in tehnik, ki zagotavljajo dobre razmere za živali, in nudenje tehnične pomoči zanje;

| | (vi) | spodbujanje uporabe proizvodnih standardov, izboljšanja kakovosti proizvodov in razvijanja proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali proizvodov z nacionalnim znakom kakovosti ter zagotavljanje ustrezne tehnične pomoči; |
| --- | --- | --- |

(vi)

spodbujanje uporabe proizvodnih standardov, izboljšanja kakovosti proizvodov in razvijanja proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali proizvodov z nacionalnim znakom kakovosti ter zagotavljanje ustrezne tehnične pomoči;

| | (vi) | spodbujanje uporabe proizvodnih standardov, izboljšanja kakovosti proizvodov in razvijanja proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali proizvodov z nacionalnim znakom kakovosti ter zagotavljanje ustrezne tehnične pomoči; |
| --- | --- | --- |

(vi)

spodbujanje uporabe proizvodnih standardov, izboljšanja kakovosti proizvodov in razvijanja proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo ali proizvodov z nacionalnim znakom kakovosti ter zagotavljanje ustrezne tehnične pomoči;

| | (vii) | ravnanje s stranskimi proizvodi in odpadki, zlasti za varovanje kakovosti vode, tal in krajine, ter ohranjanje ali spodbujanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- | --- |

(vii)

ravnanje s stranskimi proizvodi in odpadki, zlasti za varovanje kakovosti vode, tal in krajine, ter ohranjanje ali spodbujanje biotske raznovrstnosti;

| | (vii) | ravnanje s stranskimi proizvodi
  , tokovi ostankov
  in odpadki
  ter njihova valorizacija
  , zlasti za varovanje kakovosti vode, tal in krajine, ter ohranjanje ali spodbujanje biotske raznovrstnosti
  in krepitev krožnega gospodarstva
  ; |
| --- | --- | --- |

(vii)

ravnanje s stranskimi proizvodi
  , tokovi ostankov
  in odpadki
  ter njihova valorizacija
  , zlasti za varovanje kakovosti vode, tal in krajine, ter ohranjanje ali spodbujanje biotske raznovrstnosti
  in krepitev krožnega gospodarstva
  ;

, tokovi ostankov

ter njihova valorizacija

in krepitev krožnega gospodarstva

| | (viii) | prispevanje k trajnostni rabi naravnih virov in blaženju podnebnih sprememb; |
| --- | --- | --- |

(viii)

prispevanje k trajnostni rabi naravnih virov in blaženju podnebnih sprememb;

| | (viii) | prispevanje k trajnostni rabi naravnih virov in blaženju podnebnih sprememb; |
| --- | --- | --- |

(viii)

prispevanje k trajnostni rabi naravnih virov in blaženju podnebnih sprememb;

| | (ix) | oblikovanje pobud na področju promocije in trženja; |
| --- | --- | --- |

(ix)

oblikovanje pobud na področju promocije in trženja;

| | (ix) | oblikovanje pobud na področju promocije in trženja; |
| --- | --- | --- |

(ix)

oblikovanje pobud na področju promocije in trženja;

| | (x) | upravljanje vzajemnih skladov
  , navedenih v operativnih programih v sektorju sadja in zelenjave iz točke (d) člena 33(3) te uredbe in v členu 36 Uredbe (EU) št. 1305/2013
  ; |
| --- | --- | --- |

(x)

upravljanje vzajemnih skladov
  , navedenih v operativnih programih v sektorju sadja in zelenjave iz točke (d) člena 33(3) te uredbe in v členu 36 Uredbe (EU) št. 1305/2013
  ;

, navedenih v operativnih programih v sektorju sadja in zelenjave iz točke (d) člena 33(3) te uredbe in v členu 36 Uredbe (EU) št. 1305/2013

| | (x) | upravljanje vzajemnih skladov; |
| --- | --- | --- |

(x)

upravljanje vzajemnih skladov;

| | (xi) | zagotavljanje potrebne tehnične pomoči za uporabo terminskih trgov in zavarovalnih shem; |
| --- | --- | --- |

(xi)

zagotavljanje potrebne tehnične pomoči za uporabo terminskih trgov in zavarovalnih shem;

| | (xi) | zagotavljanje potrebne tehnične pomoči za uporabo terminskih trgov in zavarovalnih shem; |
| --- | --- | --- |

(xi)

zagotavljanje potrebne tehnične pomoči za uporabo terminskih trgov in zavarovalnih shem;

1a.   Z odstopanjem od člena 101(1) PDEU lahko organizacija proizvajalcev, ki je priznana v skladu z odstavkom 1 tega člena, načrtuje proizvodnjo, optimizira proizvodne stroške, daje na trg in se v imenu svojih članov pogaja za sklenitev pogodb o dobavi celotne ali dela skupne proizvodnje kmetijskih proizvodov svojih članov.

1a.   Z odstopanjem od člena 101(1) PDEU lahko organizacija proizvajalcev, ki je priznana v skladu z odstavkom 1 tega člena, načrtuje proizvodnjo, optimizira proizvodne stroške, daje na trg in se v imenu svojih članov pogaja za sklenitev pogodb o dobavi celotne ali dela skupne proizvodnje kmetijskih proizvodov svojih članov.

Dejavnosti iz prvega pododstavka se lahko izvajajo:

Dejavnosti iz prvega pododstavka se lahko izvajajo:

| (a) | če se ena ali več dejavnosti iz točk (b)(i) do (vii) odstavka 1 dejansko izvaja, s čimer se prispeva k izpolnitvi ciljev iz člena 39 PDEU; |
| --- | --- |

(a)

če se ena ali več dejavnosti iz točk (b)(i) do (vii) odstavka 1 dejansko izvaja, s čimer se prispeva k izpolnitvi ciljev iz člena 39 PDEU;

| (a) | če se ena ali več dejavnosti iz točk (b)(i) do (vii) odstavka 1 dejansko izvaja, s čimer se prispeva k izpolnitvi ciljev iz člena 39 PDEU; |
| --- | --- |

(a)

če se ena ali več dejavnosti iz točk (b)(i) do (vii) odstavka 1 dejansko izvaja, s čimer se prispeva k izpolnitvi ciljev iz člena 39 PDEU;

| (b) | če organizacija proizvajalcev koncentrira ponudbo in daje proizvode svojih članov na trg, ne glede na to, ali so proizvajalci na organizacijo proizvajalcev prenesli lastništvo nad kmetijskimi proizvodi ali ne; |
| --- | --- |

(b)

če organizacija proizvajalcev koncentrira ponudbo in daje proizvode svojih članov na trg, ne glede na to, ali so proizvajalci na organizacijo proizvajalcev prenesli lastništvo nad kmetijskimi proizvodi ali ne;

| (b) | če organizacija proizvajalcev koncentrira ponudbo in daje proizvode svojih članov na trg, ne glede na to, ali so proizvajalci na organizacijo proizvajalcev prenesli lastništvo nad kmetijskimi proizvodi ali ne; |
| --- | --- |

(b)

če organizacija proizvajalcev koncentrira ponudbo in daje proizvode svojih članov na trg, ne glede na to, ali so proizvajalci na organizacijo proizvajalcev prenesli lastništvo nad kmetijskimi proizvodi ali ne;

| (c) | ne glede na to, ali je dogovorjena cena enaka za skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh članov; |
| --- | --- |

(c)

ne glede na to, ali je dogovorjena cena enaka za skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh članov;

| (c) | ne glede na to, ali je dogovorjena cena enaka za skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh članov; |
| --- | --- |

(c)

ne glede na to, ali je dogovorjena cena enaka za skupno proizvodnjo nekaterih ali vseh članov;

| (d) | če zadevni proizvajalci niso člani nobene druge organizacije proizvajalcev, kar zadeva proizvode, zajete v dejavnostih iz prvega pododstavka; |
| --- | --- |

(d)

če zadevni proizvajalci niso člani nobene druge organizacije proizvajalcev, kar zadeva proizvode, zajete v dejavnostih iz prvega pododstavka;

| (d) | če zadevni proizvajalci niso člani nobene druge organizacije proizvajalcev, kar zadeva proizvode, zajete v dejavnostih iz prvega pododstavka; |
| --- | --- |

(d)

če zadevni proizvajalci niso člani nobene druge organizacije proizvajalcev, kar zadeva proizvode, zajete v dejavnostih iz prvega pododstavka;

| (e) | če za kmetijski proizvod v skladu s pogoji, določenimi v statutu zadruge ali pravilih in odločitvah, ki so v njem predvideni ali iz njega izhajajo, ne velja obveznost dobave na podlagi članstva kmeta v zadrugi, ki sama ni članica zadevnih organizacij proizvajalcev. |
| --- | --- |

(e)

če za kmetijski proizvod v skladu s pogoji, določenimi v statutu zadruge ali pravilih in odločitvah, ki so v njem predvideni ali iz njega izhajajo, ne velja obveznost dobave na podlagi članstva kmeta v zadrugi, ki sama ni članica zadevnih organizacij proizvajalcev.

| (e) | če za kmetijski proizvod v skladu s pogoji, določenimi v statutu zadruge ali pravilih in odločitvah, ki so v njem predvideni ali iz njega izhajajo, ne velja obveznost dobave na podlagi članstva kmeta v zadrugi, ki sama ni članica zadevnih organizacij proizvajalcev. |
| --- | --- |

(e)

če za kmetijski proizvod v skladu s pogoji, določenimi v statutu zadruge ali pravilih in odločitvah, ki so v njem predvideni ali iz njega izhajajo, ne velja obveznost dobave na podlagi članstva kmeta v zadrugi, ki sama ni članica zadevnih organizacij proizvajalcev.

Vendar pa lahko države članice odstopijo od pogoja iz točke (d) drugega pododstavka v ustrezno utemeljenih primerih, ko imajo člani proizvajalci ločena proizvodna obrata, ki sta na različnih geografskih območjih;

Vendar pa lahko države članice odstopijo od pogoja iz točke (d) drugega pododstavka v ustrezno utemeljenih primerih, ko imajo člani proizvajalci ločena proizvodna obrata, ki sta na različnih geografskih območjih;

1b.   Za namene tega člena sklicevanje na organizacije proizvajalcev vključuje tudi združenja organizacij proizvajalcev, ki so priznana v skladu s členom 156(1), če ta združenja izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1 tega člena.

1b.   Za namene tega člena sklicevanje na organizacije proizvajalcev vključuje tudi združenja organizacij proizvajalcev, ki so priznana v skladu s členom 156(1), če ta združenja izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1 tega člena.

1c.   Nacionalni organ za konkurenco iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1/2003 lahko v posameznem primeru odloči, da se v prihodnje ena ali več dejavnosti iz prvega pododstavka odstavka 1a spremeni, preneha izvajati ali sploh ne začne izvajati, če meni, da je to potrebno, da se prepreči izključevanje konkurence, ali če meni, da so ogroženi cilji iz člena 39 PDEU.

1c.   Nacionalni organ za konkurenco iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1/2003 lahko v posameznem primeru odloči, da se v prihodnje ena ali več dejavnosti iz prvega pododstavka odstavka 1a spremeni, preneha izvajati ali sploh ne začne izvajati, če meni, da je to potrebno, da se prepreči izključevanje konkurence, ali če meni, da so ogroženi cilji iz člena 39 PDEU.

V primeru pogajanj, ki se nanašajo na več kot eno državo članico, Komisija brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3) sprejme odločitev iz prvega pododstavka tega odstavka.

V primeru pogajanj, ki se nanašajo na več kot eno državo članico, Komisija brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3) sprejme odločitev iz prvega pododstavka tega odstavka.

Kadar nacionalni organ za konkurenco deluje v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, pred prvim uradnim preiskovalnim ukrepom ali takoj po njegovem začetku pisno obvesti Komisijo in jo tudi brez odlašanja uradno obvesti o odločitvah.

Kadar nacionalni organ za konkurenco deluje v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, pred prvim uradnim preiskovalnim ukrepom ali takoj po njegovem začetku pisno obvesti Komisijo in jo tudi brez odlašanja uradno obvesti o odločitvah.

Odločitve iz tega odstavka se začnejo izvajati šele z datumom, ko so zadevna podjetja o njih uradno obveščena.

Odločitve iz tega odstavka se začnejo izvajati šele z datumom, ko so zadevna podjetja o njih uradno obveščena.

2.   Organizacija proizvajalcev, priznana v skladu z odstavkom 1, lahko ostane priznana, če trži proizvode pod oznako KN ex2208, razen proizvodov iz Priloge I k Pogodbama, pod pogojem, da delež teh proizvodov ne presega 49 % skupne vrednosti tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev in da za te proizvode ne prejema
  podpora
  Unije. Ti proizvodi se v primeru organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave ne upoštevajo pri izračunu vrednosti tržne proizvodnje za namene člena 34(2).

2.   Organizacija proizvajalcev, priznana v skladu z odstavkom 1, lahko ostane priznana, če trži proizvode pod oznako KN ex 2208, razen proizvodov iz Priloge I k Pogodbama, pod pogojem, da delež teh proizvodov ne presega 49 % skupne vrednosti tržne proizvodnje organizacije proizvajalcev in da za te proizvode ne prejema
  podpore
  Unije. Ti proizvodi se v primeru organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave ne upoštevajo pri izračunu vrednosti tržne proizvodnje za namene člena 34(2).“;

Sprememba 238

Sprememba 238

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 f (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 f (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 153

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22f) | člen 153 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22f)

(22f)

člen 153 se nadomesti z naslednjim:

Člen 153

„Člen 153

Statut organizacij proizvajalcev

Statut organizacij proizvajalcev

1.   V statutu organizacije proizvajalcev se od članov proizvajalcev zlasti zahteva, da:

1.   V statutu organizacije proizvajalcev se od članov proizvajalcev zlasti zahteva, da:

| (a) | uporabljajo pravila, ki jih je organizacija proizvajalcev sprejela v zvezi s poročanjem o proizvodnji, proizvodnjo, trženjem in varstvom okolja; |
| --- | --- |

(a)

uporabljajo pravila, ki jih je organizacija proizvajalcev sprejela v zvezi s poročanjem o proizvodnji, proizvodnjo, trženjem in varstvom okolja;

| (a) | uporabljajo pravila, ki jih je organizacija proizvajalcev sprejela v zvezi s poročanjem o proizvodnji, proizvodnjo, trženjem in varstvom okolja; |
| --- | --- |

(a)

uporabljajo pravila, ki jih je organizacija proizvajalcev sprejela v zvezi s poročanjem o proizvodnji, proizvodnjo, trženjem in varstvom okolja;

| (b) | so člani le ene organizacije proizvajalcev za kateri koli proizvod podjetja;
  vendar lahko države članice odstopajo od tega pogoja v ustrezno utemeljenih primerih, ko imajo člani proizvajalcev dva ločena proizvodna obrata, ki se nahajata na različnih geografskih območjih; |
| --- | --- |

(b)

so člani le ene organizacije proizvajalcev za kateri koli proizvod podjetja;
  vendar lahko države članice odstopajo od tega pogoja v ustrezno utemeljenih primerih, ko imajo člani proizvajalcev dva ločena proizvodna obrata, ki se nahajata na različnih geografskih območjih;

vendar lahko države članice odstopajo od tega pogoja v ustrezno utemeljenih primerih, ko imajo člani proizvajalcev dva ločena proizvodna obrata, ki se nahajata na različnih geografskih območjih;

| (b) | so člani le ene organizacije proizvajalcev za kateri koli proizvod podjetja; |
| --- | --- |

(b)

so člani le ene organizacije proizvajalcev za kateri koli proizvod podjetja;

| (c) | zagotavljajo informacije, ki jih v statistične namene zahteva organizacija proizvajalcev. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo informacije, ki jih v statistične namene zahteva organizacija proizvajalcev.

| (c) | zagotavljajo informacije, ki jih v statistične namene zahteva organizacija proizvajalcev. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo informacije, ki jih v statistične namene zahteva organizacija proizvajalcev.

Vendar lahko države članice odstopajo od točke (b) prvega pododstavka v ustrezno utemeljenih primerih:

Vendar lahko države članice odstopajo od točke (b) prvega pododstavka v ustrezno utemeljenih primerih:

| (i) | kadar imajo člani proizvajalci dva ločena proizvodna obrata, ki se nahajata na različnih geografskih območjih, ali |
| --- | --- |

(i)

(i)

kadar imajo člani proizvajalci dva ločena proizvodna obrata, ki se nahajata na različnih geografskih območjih, ali

kadar imajo člani proizvajalci dva ločena proizvodna obrata, ki se nahajata na različnih geografskih območjih, ali

| (ii) | če organizacija proizvajalcev, ki je priznana v skladu s členom 152 in kateri že pripadajo proizvajalci, demokratično odloči v skladu s točko (c) odstavka 2, da svojim članom proizvajalcem dovoli, da so člani druge priznane organizacije proizvajalcev pod naslednjimi pogoji:








  — | člani proizvajalci imajo določen proizvod, ki je namenjen za različne uporabe, primarna organizacija proizvajalcev, ki ji proizvajalci že pripadajo, pa ne zagotavlja možnosti prodaje za drugo uporabo, za katero so proizvajalci namenili svoj proizvod, ali |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

če organizacija proizvajalcev, ki je priznana v skladu s členom 152 in kateri že pripadajo proizvajalci, demokratično odloči v skladu s točko (c) odstavka 2, da svojim članom proizvajalcem dovoli, da so člani druge priznane organizacije proizvajalcev pod naslednjimi pogoji:

če organizacija proizvajalcev, ki je priznana v skladu s členom 152 in kateri že pripadajo proizvajalci, demokratično odloči v skladu s točko (c) odstavka 2, da svojim članom proizvajalcem dovoli, da so člani druge priznane organizacije proizvajalcev pod naslednjimi pogoji:

—

člani proizvajalci imajo določen proizvod, ki je namenjen za različne uporabe, primarna organizacija proizvajalcev, ki ji proizvajalci že pripadajo, pa ne zagotavlja možnosti prodaje za drugo uporabo, za katero so proizvajalci namenili svoj proizvod, ali

člani proizvajalci imajo določen proizvod, ki je namenjen za različne uporabe, primarna organizacija proizvajalcev, ki ji proizvajalci že pripadajo, pa ne zagotavlja možnosti prodaje za drugo uporabo, za katero so proizvajalci namenili svoj proizvod, ali

| — | člani proizvajalci organizacije proizvajalcev so se v preteklosti s pogodbami ali članstvom v zadrugi zavezali del svojih proizvodov dobaviti več drugim kupcem, vsaj eden od teh kupcev pa postane priznana organizacija proizvajalcev
  . |
| --- | --- |

—

člani proizvajalci organizacije proizvajalcev so se v preteklosti s pogodbami ali članstvom v zadrugi zavezali del svojih proizvodov dobaviti več drugim kupcem, vsaj eden od teh kupcev pa postane priznana organizacija proizvajalcev
  .

člani proizvajalci organizacije proizvajalcev so se v preteklosti s pogodbami ali članstvom v zadrugi zavezali del svojih proizvodov dobaviti več drugim kupcem, vsaj eden od teh kupcev pa postane priznana organizacija proizvajalcev

2.   V statutu organizacij proizvajalcev so določeni tudi:

2.   V statutu organizacij proizvajalcev so določeni tudi:

| (a) | postopki za določanje, sprejemanje in spreminjanje pravil iz točke (a) odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

postopki za določanje, sprejemanje in spreminjanje pravil iz točke (a) odstavka 1;

| (a) | postopki za določanje, sprejemanje in spreminjanje pravil iz točke (a) odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

postopki za določanje, sprejemanje in spreminjanje pravil iz točke (a) odstavka 1;

| (b) | finančni prispevki članov za financiranje organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

finančni prispevki članov za financiranje organizacije proizvajalcev;

| (b) | finančni prispevki članov za financiranje organizacije proizvajalcev; |
| --- | --- |

(b)

finančni prispevki članov za financiranje organizacije proizvajalcev;

| (c) | pravila, ki članom proizvajalcem omogočajo, da demokratično preverjajo svojo organizacijo in njene odločitve; |
| --- | --- |

(c)

pravila, ki članom proizvajalcem omogočajo, da demokratično preverjajo svojo organizacijo in njene odločitve;

| (c) | pravila, ki članom proizvajalcem omogočajo, da demokratično preverjajo svojo organizacijo in njene odločitve
  ter račune in proračune
  ; |
| --- | --- |

(c)

pravila, ki članom proizvajalcem omogočajo, da demokratično preverjajo svojo organizacijo in njene odločitve
  ter račune in proračune
  ;

ter račune in proračune

| (d) | kazni za kršitev obveznosti iz statuta, zlasti za neplačilo finančnih prispevkov, ali pravil, ki jih je določila organizacija proizvajalcev; |
| --- | --- |

(d)

kazni za kršitev obveznosti iz statuta, zlasti za neplačilo finančnih prispevkov, ali pravil, ki jih je določila organizacija proizvajalcev;

| (d) | kazni za kršitev obveznosti iz statuta, zlasti za neplačilo finančnih prispevkov, ali pravil, ki jih je določila organizacija proizvajalcev; |
| --- | --- |

(d)

kazni za kršitev obveznosti iz statuta, zlasti za neplačilo finančnih prispevkov, ali pravil, ki jih je določila organizacija proizvajalcev;

| (e) | pravila o sprejemanju novih članov in zlasti minimalno trajanje članstva, ki ne more biti krajše od enega leta; |
| --- | --- |

(e)

pravila o sprejemanju novih članov in zlasti minimalno trajanje članstva, ki ne more biti krajše od enega leta;

| (e) | pravila o sprejemanju novih članov in zlasti minimalno trajanje članstva, ki ne more biti krajše od enega leta; |
| --- | --- |

(e)

pravila o sprejemanju novih članov in zlasti minimalno trajanje članstva, ki ne more biti krajše od enega leta;

| (f) | računovodska in proračunska pravila, nujna za delovanje organizacije. |
| --- | --- |

(f)

računovodska in proračunska pravila, nujna za delovanje organizacije.

| (f) | računovodska in proračunska pravila, nujna za delovanje organizacije. |
| --- | --- |

(f)

računovodska in proračunska pravila, nujna za delovanje organizacije.

2a.
     
  Statut organizacije proizvajalcev lahko v primeru, da je organizacija proizvajalcev odgovorna za prodajo dela ali vseh proizvodov svojih članov proizvajalcev in člani proizvajalci lastništva proizvodov ne prenesejo na organizacijo proizvajalcev, za te člane proizvajalce določa tudi, da sodelujejo v stikih s kupci, razen glede zadev v zvezi s ceno ali obsegom prodaje teh proizvodov.

3.   
  Odstavka
  1
  in
  2 se ne
  uporabljata
  za organizacije proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih proizvodov.

3.   
  Odstavki
   1, 2
  in 2a
  se ne
  uporabljajo
  za organizacije proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih proizvodov.“;

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 g (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 g (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 154

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22 g) | člen 154 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22 g)

(22 g)

člen 154 se nadomesti z naslednjim:

Člen 154

„Člen 154

Priznanje organizacij proizvajalcev

Priznanje organizacij proizvajalcev

1.   Da država članica prizna organizacijo proizvajalcev, mora biti organizacija proizvajalcev, ki zaprosi za tako priznanje, pravna oseba ali jasno opredeljen del pravne osebe, ki:

1.   Da država članica prizna organizacijo proizvajalcev, mora biti organizacija proizvajalcev, ki zaprosi za tako priznanje, pravna oseba ali jasno opredeljen del pravne osebe, ki:

| (a) | izpolnjuje zahteve iz točk (a), (b) in (c) člena 152(1); |
| --- | --- |

(a)

izpolnjuje zahteve iz točk (a), (b) in (c) člena 152(1);

| (a) | izpolnjuje zahteve iz točk (a), (b) in (c) člena 152(1); |
| --- | --- |

(a)

izpolnjuje zahteve iz točk (a), (b) in (c) člena 152(1);

| (b) | ima na območju, na katerem deluje, minimalno število članov in/ali minimalni obseg ali vrednost tržne proizvodnje, ki ju določi zadevna država članica; |
| --- | --- |

(b)

ima na območju, na katerem deluje, minimalno število članov in/ali minimalni obseg ali vrednost tržne proizvodnje, ki ju določi zadevna država članica;

| (b) | ima na območju, na katerem deluje, minimalno število članov in/ali minimalni obseg ali vrednost tržne proizvodnje, ki ju določi zadevna država članica
  , pri čemer te določbe ne preprečujejo priznavanja organizacij proizvajalcev, ki se ukvarjajo z obrobno proizvodnjo
  ; |
| --- | --- |

(b)

ima na območju, na katerem deluje, minimalno število članov in/ali minimalni obseg ali vrednost tržne proizvodnje, ki ju določi zadevna država članica
  , pri čemer te določbe ne preprečujejo priznavanja organizacij proizvajalcev, ki se ukvarjajo z obrobno proizvodnjo
  ;

, pri čemer te določbe ne preprečujejo priznavanja organizacij proizvajalcev, ki se ukvarjajo z obrobno proizvodnjo

| (c) | zadostno dokaže, da lahko svoje dejavnosti izvaja pravilno z vidika trajanja, učinkovitosti, zagotavljanja človeške, tehnične in materialne pomoči članom oziroma koncentracije ponudbe; |
| --- | --- |

(c)

zadostno dokaže, da lahko svoje dejavnosti izvaja pravilno z vidika trajanja, učinkovitosti, zagotavljanja človeške, tehnične in materialne pomoči članom oziroma koncentracije ponudbe;

| (c) | zadostno dokaže, da lahko svoje dejavnosti izvaja pravilno z vidika trajanja, učinkovitosti, zagotavljanja človeške, tehnične in materialne pomoči članom oziroma koncentracije ponudbe; |
| --- | --- |

(c)

zadostno dokaže, da lahko svoje dejavnosti izvaja pravilno z vidika trajanja, učinkovitosti, zagotavljanja človeške, tehnične in materialne pomoči članom oziroma koncentracije ponudbe;

| (d) | ima statut, ki je skladen s točkami (a), (b) in (c) tega odstavka. |
| --- | --- |

(d)

ima statut, ki je skladen s točkami (a), (b) in (c) tega odstavka.

| (d) | ima statut, ki je skladen s točkami (a), (b) in (c) tega odstavka. |
| --- | --- |

(d)

ima statut, ki je skladen s točkami (a), (b) in (c) tega odstavka.

1a.   Države članice lahko na zahtevo odločijo, da organizaciji proizvajalcev, ki deluje v več sektorjih iz člena 1(2), odobrijo več kot eno priznanje, pod pogojem, da ta organizacija proizvajalcev izpolnjuje pogoje iz odstavka 1 tega člena za vsak sektor, za katerega želi biti priznana.

1a.   Države članice lahko na zahtevo odločijo, da organizaciji proizvajalcev, ki deluje v več sektorjih iz člena 1(2), odobrijo več kot eno priznanje, pod pogojem, da ta organizacija proizvajalcev izpolnjuje pogoje iz odstavka 1 tega člena za vsak sektor, za katerega želi biti priznana.

2.   Države članice lahko odločijo, da se za organizacije proizvajalcev, ki so bile priznane pred 1. januarjem 2018 in izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1 tega člena, šteje, da so priznane kot organizacije proizvajalcev v skladu s členom 152.

2.   Države članice lahko odločijo, da se za organizacije proizvajalcev, ki so bile priznane pred 1. januarjem 2018 in izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1 tega člena, šteje, da so priznane kot organizacije proizvajalcev v skladu s členom 152.

3.   Za organizacije proizvajalcev, ki so bile priznane pred 1. januarjem 2018, vendar ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 1 tega člena, države članice prekličejo priznanje najpozneje do 31. decembra 2020.

3.   Za organizacije proizvajalcev, ki so bile priznane pred 1. januarjem 2018, vendar ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 1 tega člena, države članice prekličejo priznanje najpozneje do 31. decembra 2020.

4.   Države članice:

4.   Države članice:

| (a) | v štirih mesecih po vložitvi zahtevka, ki so mu priložena vsa ustrezna dokazila, odločijo, ali bodo priznale organizacijo proizvajalcev; zahtevek se vloži pri državi članici, v kateri ima organizacija svoj sedež; |
| --- | --- |

(a)

v štirih mesecih po vložitvi zahtevka, ki so mu priložena vsa ustrezna dokazila, odločijo, ali bodo priznale organizacijo proizvajalcev; zahtevek se vloži pri državi članici, v kateri ima organizacija svoj sedež;

| (a) | v štirih mesecih po vložitvi zahtevka, ki so mu priložena vsa ustrezna dokazila, odločijo, ali bodo priznale organizacijo proizvajalcev; zahtevek se vloži pri državi članici, v kateri ima organizacija svoj sedež; |
| --- | --- |

(a)

v štirih mesecih po vložitvi zahtevka, ki so mu priložena vsa ustrezna dokazila, odločijo, ali bodo priznale organizacijo proizvajalcev; zahtevek se vloži pri državi članici, v kateri ima organizacija svoj sedež;

| (b) | v časovnih obdobjih, ki jih določijo same, opravljajo preglede, s katerimi preverijo, ali priznane organizacije proizvajalcev spoštujejo določbe tega poglavja; |
| --- | --- |

(b)

v časovnih obdobjih, ki jih določijo same, opravljajo preglede, s katerimi preverijo, ali priznane organizacije proizvajalcev spoštujejo določbe tega poglavja;

| (b) | v časovnih obdobjih, ki jih določijo same, opravljajo preglede, s katerimi preverijo, ali priznane organizacije proizvajalcev spoštujejo določbe tega poglavja; |
| --- | --- |

(b)

v časovnih obdobjih, ki jih določijo same, opravljajo preglede, s katerimi preverijo, ali priznane organizacije proizvajalcev spoštujejo določbe tega poglavja;

| (c) | v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri uporabi ukrepov iz tega poglavja naložijo tem organizacijam in združenjem veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je treba priznanje preklicati; |
| --- | --- |

(c)

v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri uporabi ukrepov iz tega poglavja naložijo tem organizacijam in združenjem veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je treba priznanje preklicati;

| (c) | v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri uporabi ukrepov iz tega poglavja naložijo tem organizacijam in združenjem veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je treba priznanje preklicati; |
| --- | --- |

(c)

v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri uporabi ukrepov iz tega poglavja naložijo tem organizacijam in združenjem veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je treba priznanje preklicati;

| (d) | Komisijo do 31. marca vsako leto, obvestijo o vsaki odločitvi o odobritvi, zavrnitvi ali preklicu priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu. |
| --- | --- |

(d)

Komisijo do 31. marca vsako leto, obvestijo o vsaki odločitvi o odobritvi, zavrnitvi ali preklicu priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu.

| (d) | Komisijo do 31. marca vsako leto, obvestijo o vsaki odločitvi o odobritvi, zavrnitvi ali preklicu priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu.“; |
| --- | --- |

(d)

Komisijo do 31. marca vsako leto, obvestijo o vsaki odločitvi o odobritvi, zavrnitvi ali preklicu priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu.“;

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 h (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 h (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 156

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22h) | člen 156 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22h)

(22h)

člen 156 se nadomesti z naslednjim:

Člen 156

„Člen 156

Združenja organizacij proizvajalcev

Združenja organizacij proizvajalcev

1.   Države članice lahko na zahtevo priznajo združenja organizacij proizvajalcev v določenem sektorju iz člena 1(2), ki so ustanovljena na pobudo priznanih organizacij proizvajalcev. Ob upoštevanju pravil, sprejetih v skladu s členom 173, lahko združenja organizacij proizvajalcev izvajajo katere koli dejavnosti ali naloge organizacij proizvajalcev.

1.   Države članice lahko na zahtevo priznajo združenja organizacij proizvajalcev v določenem sektorju iz člena 1(2), ki so ustanovljena na pobudo priznanih organizacij proizvajalcev
  in/ali združenj organizacij proizvajalcev
  . Ob upoštevanju pravil, sprejetih v skladu s členom 173, lahko združenja organizacij proizvajalcev izvajajo katere koli dejavnosti ali naloge organizacij proizvajalcev.

2.   Država članica lahko z odstopanjem od odstavka 1 na podlagi zahtevka prizna združenje priznanih organizacij proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, če meni, da je združenje sposobno učinkovito opravljati vse dejavnosti priznane organizacije proizvajalcev in da izpolnjuje pogoje iz člena 161(1).

2.   Država članica lahko z odstopanjem od odstavka 1 na podlagi zahtevka prizna združenje priznanih organizacij proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, če meni, da je združenje sposobno učinkovito opravljati vse dejavnosti priznane organizacije proizvajalcev in da izpolnjuje pogoje iz člena 161(1).“;

Sprememba 239

Sprememba 239

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 i (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 i (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 157

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22i) | člen 157 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22i)

(22i)

člen 157 se nadomesti z naslednjim:

Člen 157

„Člen 157

Medpanožne organizacije

Medpanožne organizacije

1.   Države članice lahko na zahtevo priznajo medpanožne organizacije v specifičnem sektorju iz člena 1(2), ki:

1.   Države članice lahko na zahtevo priznajo medpanožne organizacije v specifičnem sektorju iz člena 1(2), ki:

| (a) | jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s proizvodnjo in vsaj eno od naslednjih faz dobavne verige: predelavo proizvodov iz enega ali več sektorjev ali trgovino z njimi, vključno z njihovo distribucijo; |
| --- | --- |

(a)

jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s proizvodnjo in vsaj eno od naslednjih faz dobavne verige: predelavo proizvodov iz enega ali več sektorjev ali trgovino z njimi, vključno z njihovo distribucijo;

| (a) | jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s proizvodnjo in vsaj eno od naslednjih faz dobavne verige: predelavo proizvodov iz enega ali več sektorjev ali trgovino z njimi, vključno z njihovo distribucijo; |
| --- | --- |

(a)

jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s proizvodnjo in vsaj eno od naslednjih faz dobavne verige: predelavo proizvodov iz enega ali več sektorjev ali trgovino z njimi, vključno z njihovo distribucijo;

| (b) | se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih organizacij ali združenj, ki jih sestavljajo; |
| --- | --- |

(b)

se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih organizacij ali združenj, ki jih sestavljajo;

| (b) | se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih organizacij ali združenj, ki jih sestavljajo; |
| --- | --- |

(b)

se ustanovijo na pobudo vseh ali nekaterih organizacij ali združenj, ki jih sestavljajo;

| (c) | imajo poseben namen glede na interese članov in potrošnikov, ki lahko vključuje zlasti enega od naslednjih ciljev: |
| --- | --- |

(c)

imajo poseben namen glede na interese članov in potrošnikov, ki lahko vključuje zlasti enega od naslednjih ciljev:

| (c) | imajo poseben namen glede na interese
  vseh
  članov in potrošnikov, ki lahko vključuje zlasti enega od naslednjih ciljev: |
| --- | --- |

(c)

imajo poseben namen glede na interese
  vseh
  članov in potrošnikov, ki lahko vključuje zlasti enega od naslednjih ciljev:

vseh

| | (i) | izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga
  , vključno
  z objavo združenih statističnih podatkov o proizvodnih stroških, cenah, po potrebi vključno z indeksi cen, količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb, pa tudi
  z
  zagotavljanjem analiz o 
  možnem
  prihodnjih tržnih trendih na regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni; |
| --- | --- | --- |

(i)

izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga
  , vključno
  z objavo združenih statističnih podatkov o proizvodnih stroških, cenah, po potrebi vključno z indeksi cen, količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb, pa tudi
  z
  zagotavljanjem analiz o 
  možnem
  prihodnjih tržnih trendih na regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni;

, vključno

z

možnem

| | (i) | izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga
  z: |
| --- | --- | --- |

(i)

izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga
  z:

z:

| | | — | objavo
  in/ali izmenjavo
  združenih statističnih podatkov o proizvodnih stroških, cenah, po potrebi vključno z indeksi cen, količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb, pa tudi
  podatkov o razlikah, dodeljenih v različnih fazah dobavne verige; |
| --- | --- | --- | --- |

—

objavo
  in/ali izmenjavo
  združenih statističnih podatkov o proizvodnih stroških, cenah, po potrebi vključno z indeksi cen, količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb, pa tudi
  podatkov o razlikah, dodeljenih v različnih fazah dobavne verige;

in/ali izmenjavo

podatkov o razlikah, dodeljenih v različnih fazah dobavne verige;

| — | zagotavljanjem analiz o 
  možnih
  prihodnjih tržnih trendih na regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni; |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem analiz o 
  možnih
  prihodnjih tržnih trendih na regionalni, nacionalni ali mednarodni ravni;

možnih

| | (ii) | napovedovanje proizvodnih zmogljivosti in beleženje cen na javnih trgih; |
| --- | --- | --- |

(ii)

napovedovanje proizvodnih zmogljivosti in beleženje cen na javnih trgih;

| | (ii) | napovedovanje proizvodnih zmogljivosti in beleženje cen na javnih trgih; |
| --- | --- | --- |

(ii)

napovedovanje proizvodnih zmogljivosti in beleženje cen na javnih trgih;

| | (iii) | pomoč za boljše usklajevanje načina dajanja proizvodov na trg, zlasti z raziskavami in analizami trga; |
| --- | --- | --- |

(iii)

pomoč za boljše usklajevanje načina dajanja proizvodov na trg, zlasti z raziskavami in analizami trga;

| | (iii) | pomoč za boljše usklajevanje načina dajanja proizvodov na trg, zlasti z raziskavami in analizami trga; |
| --- | --- | --- |

(iii)

pomoč za boljše usklajevanje načina dajanja proizvodov na trg, zlasti z raziskavami in analizami trga;

| | (iv) | raziskovanje potencialnih izvoznih trgov; |
| --- | --- | --- |

(iv)

raziskovanje potencialnih izvoznih trgov;

| | (iv) | raziskovanje potencialnih izvoznih trgov; |
| --- | --- | --- |

(iv)

raziskovanje potencialnih izvoznih trgov;

| | (v) | brez poseganja v člena 148 in 168 priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije, za prodajo kmetijskih proizvodov kupcem in/ali dobavo predelanih proizvodov distributerjem in prodajalcem na drobno, ob upoštevanju potrebe po doseganju pravičnih konkurenčnih pogojev in preprečevanju izkrivljanja trga; |
| --- | --- | --- |

(v)

brez poseganja v člena 148 in 168 priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije, za prodajo kmetijskih proizvodov kupcem in/ali dobavo predelanih proizvodov distributerjem in prodajalcem na drobno, ob upoštevanju potrebe po doseganju pravičnih konkurenčnih pogojev in preprečevanju izkrivljanja trga;

| | (v) | brez poseganja v člena 148 in 168 priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije, za prodajo kmetijskih proizvodov kupcem in/ali dobavo predelanih proizvodov distributerjem in prodajalcem na drobno, ob upoštevanju potrebe po doseganju pravičnih konkurenčnih pogojev in preprečevanju izkrivljanja trga
  . Te standardne oblike pogodb lahko vključujejo dve ali več podjetij, ki delujejo na različnih ravneh proizvodne, predelovalne ali distribucijske verige, ter vsebujejo ustrezne in zlahka razumljive kazalnike in gospodarske indekse ter metodo izračuna končne cene, določeno na podlagi ter ob upoštevanju ustreznih proizvodnih stroškov in njihovega razvoja, pri čemer se upoštevajo kategorije proizvodov in njihove različne tržne možnosti, kazalniki za vrednotenje proizvodov, cene kmetijskih proizvodov in živil na trgih in njihovo gibanje ter merila v zvezi s sestavo, kakovostjo, sledljivostjo in vsebino specifikacij proizvodov
  ; |
| --- | --- | --- |

(v)

brez poseganja v člena 148 in 168 priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s predpisi Unije, za prodajo kmetijskih proizvodov kupcem in/ali dobavo predelanih proizvodov distributerjem in prodajalcem na drobno, ob upoštevanju potrebe po doseganju pravičnih konkurenčnih pogojev in preprečevanju izkrivljanja trga
  . Te standardne oblike pogodb lahko vključujejo dve ali več podjetij, ki delujejo na različnih ravneh proizvodne, predelovalne ali distribucijske verige, ter vsebujejo ustrezne in zlahka razumljive kazalnike in gospodarske indekse ter metodo izračuna končne cene, določeno na podlagi ter ob upoštevanju ustreznih proizvodnih stroškov in njihovega razvoja, pri čemer se upoštevajo kategorije proizvodov in njihove različne tržne možnosti, kazalniki za vrednotenje proizvodov, cene kmetijskih proizvodov in živil na trgih in njihovo gibanje ter merila v zvezi s sestavo, kakovostjo, sledljivostjo in vsebino specifikacij proizvodov
  ;

. Te standardne oblike pogodb lahko vključujejo dve ali več podjetij, ki delujejo na različnih ravneh proizvodne, predelovalne ali distribucijske verige, ter vsebujejo ustrezne in zlahka razumljive kazalnike in gospodarske indekse ter metodo izračuna končne cene, določeno na podlagi ter ob upoštevanju ustreznih proizvodnih stroškov in njihovega razvoja, pri čemer se upoštevajo kategorije proizvodov in njihove različne tržne možnosti, kazalniki za vrednotenje proizvodov, cene kmetijskih proizvodov in živil na trgih in njihovo gibanje ter merila v zvezi s sestavo, kakovostjo, sledljivostjo in vsebino specifikacij proizvodov

| | (vi) | boljša izraba potenciala proizvodov, tudi na ravni prodajnih možnosti, in oblikovanje pobud za krepitev gospodarske konkurenčnosti in inovativnosti; |
| --- | --- | --- |

(vi)

boljša izraba potenciala proizvodov, tudi na ravni prodajnih možnosti, in oblikovanje pobud za krepitev gospodarske konkurenčnosti in inovativnosti;

| | (vi) | boljša izraba potenciala proizvodov, tudi na ravni prodajnih možnosti, in oblikovanje pobud za krepitev gospodarske konkurenčnosti in inovativnosti; |
| --- | --- | --- |

(vi)

boljša izraba potenciala proizvodov, tudi na ravni prodajnih možnosti, in oblikovanje pobud za krepitev gospodarske konkurenčnosti in inovativnosti;

| | (vii) | zagotavljanje informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za inovativnost, racionalizacijo, izboljšanje in prilagajanje proizvodnje ter, kjer je ustrezno, predelave in trženja, tako da bodo proizvodi bolj ustrezali zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov, vključno s posebnimi lastnostmi proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, in varstva okolja; |
| --- | --- | --- |

(vii)

zagotavljanje informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za inovativnost, racionalizacijo, izboljšanje in prilagajanje proizvodnje ter, kjer je ustrezno, predelave in trženja, tako da bodo proizvodi bolj ustrezali zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov, vključno s posebnimi lastnostmi proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, in varstva okolja;

| | (vii) | zagotavljanje informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za inovativnost, racionalizacijo, izboljšanje in prilagajanje proizvodnje ter, kjer je ustrezno, predelave in trženja, tako da bodo proizvodi bolj ustrezali zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov, vključno s posebnimi lastnostmi proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, in varstva okolja
  , podnebnih ukrepov ter zdravja in dobrobiti živali
  ; |
| --- | --- | --- |

(vii)

zagotavljanje informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za inovativnost, racionalizacijo, izboljšanje in prilagajanje proizvodnje ter, kjer je ustrezno, predelave in trženja, tako da bodo proizvodi bolj ustrezali zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov, vključno s posebnimi lastnostmi proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, in varstva okolja
  , podnebnih ukrepov ter zdravja in dobrobiti živali
  ;

, podnebnih ukrepov ter zdravja in dobrobiti živali

| | (viii) | iskanje načinov za omejitev uporabe sredstev za zaščito zdravja živali in fitofarmacevtskih sredstev, boljše upravljanje drugih vložkov v proizvodnjo, zagotavljanje kakovosti proizvodov in varstva tal in vode, spodbujanje varnosti hrane, predvsem s sledljivostjo proizvodov, ter izboljšanje zdravja in dobrobiti živali; |
| --- | --- | --- |

(viii)

iskanje načinov za omejitev uporabe sredstev za zaščito zdravja živali in fitofarmacevtskih sredstev, boljše upravljanje drugih vložkov v proizvodnjo, zagotavljanje kakovosti proizvodov in varstva tal in vode, spodbujanje varnosti hrane, predvsem s sledljivostjo proizvodov, ter izboljšanje zdravja in dobrobiti živali;

| | (viii) | iskanje načinov za omejitev uporabe sredstev za zaščito zdravja živali in fitofarmacevtskih sredstev, boljše upravljanje drugih vložkov v proizvodnjo, zagotavljanje kakovosti proizvodov in varstva tal in vode, spodbujanje varnosti hrane, predvsem s sledljivostjo proizvodov, ter izboljšanje zdravja in dobrobiti živali; |
| --- | --- | --- |

(viii)

iskanje načinov za omejitev uporabe sredstev za zaščito zdravja živali in fitofarmacevtskih sredstev, boljše upravljanje drugih vložkov v proizvodnjo, zagotavljanje kakovosti proizvodov in varstva tal in vode, spodbujanje varnosti hrane, predvsem s sledljivostjo proizvodov, ter izboljšanje zdravja in dobrobiti živali;

| | (ix) | razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov v vseh fazah proizvodnje ter predelave in trženja, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- | --- |

(ix)

razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov v vseh fazah proizvodnje ter predelave in trženja, kadar je to ustrezno;

| | (ix) | razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov v vseh fazah proizvodnje ter predelave in trženja, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- | --- |

(ix)

razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov v vseh fazah proizvodnje ter predelave in trženja, kadar je to ustrezno;

| | (x) | kakršno koli ukrepanje za zaščito, varstvo in spodbujanje ekološkega kmetovanja ter označb porekla, oznak kakovosti in geografskih označb; |
| --- | --- | --- |

(x)

kakršno koli ukrepanje za zaščito, varstvo in spodbujanje ekološkega kmetovanja ter označb porekla, oznak kakovosti in geografskih označb;

| | (x) | kakršno koli ukrepanje za zaščito, varstvo in spodbujanje ekološkega kmetovanja ter označb porekla, oznak kakovosti in geografskih označb; |
| --- | --- | --- |

(x)

kakršno koli ukrepanje za zaščito, varstvo in spodbujanje ekološkega kmetovanja ter označb porekla, oznak kakovosti in geografskih označb;

| | (xi) | spodbujanje in raziskovanje integrirane, trajnostne pridelave ali drugih okolju prijaznih načinov pridelave; |
| --- | --- | --- |

(xi)

spodbujanje in raziskovanje integrirane, trajnostne pridelave ali drugih okolju prijaznih načinov pridelave;

| | (xi) | spodbujanje in raziskovanje integrirane, trajnostne pridelave ali drugih okolju prijaznih načinov pridelave; |
| --- | --- | --- |

(xi)

spodbujanje in raziskovanje integrirane, trajnostne pridelave ali drugih okolju prijaznih načinov pridelave;

| | (xii) | spodbujanje zdrave in odgovorne potrošnje proizvodov na notranjem trgu in/ali obveščanje o škodljivosti nezdravih vzorcev uživanja; |
| --- | --- | --- |

(xii)

spodbujanje zdrave in odgovorne potrošnje proizvodov na notranjem trgu in/ali obveščanje o škodljivosti nezdravih vzorcev uživanja;

| | (xii) | spodbujanje zdrave in odgovorne potrošnje proizvodov na notranjem trgu in/ali obveščanje o škodljivosti nezdravih vzorcev uživanja; |
| --- | --- | --- |

(xii)

spodbujanje zdrave in odgovorne potrošnje proizvodov na notranjem trgu in/ali obveščanje o škodljivosti nezdravih vzorcev uživanja;

| | (xiii) | spodbujanje potrošnje proizvodov na notranjem in na zunanjem trgu in/ali zagotavljanje informacij o njih; |
| --- | --- | --- |

(xiii)

spodbujanje potrošnje proizvodov na notranjem in na zunanjem trgu in/ali zagotavljanje informacij o njih;

| | (xiii) | spodbujanje potrošnje proizvodov na notranjem in na zunanjem trgu in/ali zagotavljanje informacij o njih; |
| --- | --- | --- |

(xiii)

spodbujanje potrošnje proizvodov na notranjem in na zunanjem trgu in/ali zagotavljanje informacij o njih;

| | (xiv) | prispevanje k ravnanju s stranskimi proizvodi ter zmanjševanju odpadkov in ravnanju z njimi. |
| --- | --- | --- |

(xiv)

prispevanje k ravnanju s stranskimi proizvodi ter zmanjševanju odpadkov in ravnanju z njimi.

| | (xiv) | prispevanje k ravnanju s stranskimi proizvodi
  in oblikovanje pobud za njihovo valorizacijo
  ter k zmanjševanju odpadkov in ravnanju z njimi; |
| --- | --- | --- |

(xiv)

prispevanje k ravnanju s stranskimi proizvodi
  in oblikovanje pobud za njihovo valorizacijo
  ter k zmanjševanju odpadkov in ravnanju z njimi;

in oblikovanje pobud za njihovo valorizacijo

| | (xv) | uvedbo
  standardnih klavzul
  o porazdelitvi vrednosti
  v smislu člena 172a
  , vključno s tržnimi bonusi in izgubami, ki določajo, kako se razvoj relevantnih tržnih cen za zadevne proizvode ali drugih trgov primarnih proizvodov porazdeli
  med njimi
  ; |
| --- | --- | --- |

(xv)

uvedbo
  standardnih klavzul
  o porazdelitvi vrednosti
  v smislu člena 172a
  , vključno s tržnimi bonusi in izgubami, ki določajo, kako se razvoj relevantnih tržnih cen za zadevne proizvode ali drugih trgov primarnih proizvodov porazdeli
  med njimi
  ;

standardnih klavzul

v smislu člena 172a

med njimi

| | (xv) | uvedbo
  pravil
  o porazdelitvi vrednosti
  med izvajalci v dobavni verigi
  , vključno s tržnimi bonusi in izgubami, ki določajo, kako se razvoj relevantnih tržnih cen za zadevne proizvode ali drugih trgov primarnih proizvodov porazdeli
  . Ta pravila so lahko standardne klavzule o porazdelitvi vrednosti v smislu člena 172a ali pa vključujejo ekonomske kazalnike ali se nanašajo nanje, na primer zadevne stroške proizvodnje in trženja ter njihov razvoj, cene kmetijskih in živilskih proizvodov, zabeležene na zadevnem trgu oziroma zadevnih trgih, ter njihov razvoj in količine, sestavo, kakovost, sledljivost ali ugled zadevnih proizvodov, ter upoštevajo stroške proizvodnje; |
| --- | --- | --- |

(xv)

uvedbo
  pravil
  o porazdelitvi vrednosti
  med izvajalci v dobavni verigi
  , vključno s tržnimi bonusi in izgubami, ki določajo, kako se razvoj relevantnih tržnih cen za zadevne proizvode ali drugih trgov primarnih proizvodov porazdeli
  . Ta pravila so lahko standardne klavzule o porazdelitvi vrednosti v smislu člena 172a ali pa vključujejo ekonomske kazalnike ali se nanašajo nanje, na primer zadevne stroške proizvodnje in trženja ter njihov razvoj, cene kmetijskih in živilskih proizvodov, zabeležene na zadevnem trgu oziroma zadevnih trgih, ter njihov razvoj in količine, sestavo, kakovost, sledljivost ali ugled zadevnih proizvodov, ter upoštevajo stroške proizvodnje;

pravil

med izvajalci v dobavni verigi

. Ta pravila so lahko standardne klavzule o porazdelitvi vrednosti v smislu člena 172a ali pa vključujejo ekonomske kazalnike ali se nanašajo nanje, na primer zadevne stroške proizvodnje in trženja ter njihov razvoj, cene kmetijskih in živilskih proizvodov, zabeležene na zadevnem trgu oziroma zadevnih trgih, ter njihov razvoj in količine, sestavo, kakovost, sledljivost ali ugled zadevnih proizvodov, ter upoštevajo stroške proizvodnje;

| | (xva) | določitev standardnih klavzul o poštenem nadomestilu za stroške, ki jih imajo kmetje zaradi izpolnjevanja zahtev v zvezi z okoljem, podnebjem, zdravjem in dobrobitjo živali, ki niso zakonsko določene, vključno z metodami za izračun teh stroškov; |
| --- | --- | --- |

(xva)

(xva)

določitev standardnih klavzul o poštenem nadomestilu za stroške, ki jih imajo kmetje zaradi izpolnjevanja zahtev v zvezi z okoljem, podnebjem, zdravjem in dobrobitjo živali, ki niso zakonsko določene, vključno z metodami za izračun teh stroškov;

določitev standardnih klavzul o poštenem nadomestilu za stroške, ki jih imajo kmetje zaradi izpolnjevanja zahtev v zvezi z okoljem, podnebjem, zdravjem in dobrobitjo živali, ki niso zakonsko določene, vključno z metodami za izračun teh stroškov;

| | (xvi) | izvajanje ukrepov za preprečevanje in obvladovanje tveganj v zvezi z zdravjem živali ter fitosanitarnih in okoljskih tveganj. |
| --- | --- | --- |

(xvi)

izvajanje ukrepov za preprečevanje in obvladovanje tveganj v zvezi z zdravjem živali ter fitosanitarnih in okoljskih tveganj.

| | (xvi) | spodbujanje in
  izvajanje ukrepov za preprečevanje
  , nadzor
  in obvladovanje tveganj v zvezi z zdravjem živali ter fitosanitarnih in okoljskih tveganj
  , vključno z ustanovitvijo in upravljanjem vzajemnih skladov ali prispevanjem k tem skladom z namenom plačila finančnega nadomestila kmetom za stroške in ekonomske izgube, nastale zaradi spodbujanja in izvajanja teh ukrepov; |
| --- | --- | --- |

(xvi)

(xvi)

spodbujanje in
  izvajanje ukrepov za preprečevanje
  , nadzor
  in obvladovanje tveganj v zvezi z zdravjem živali ter fitosanitarnih in okoljskih tveganj
  , vključno z ustanovitvijo in upravljanjem vzajemnih skladov ali prispevanjem k tem skladom z namenom plačila finančnega nadomestila kmetom za stroške in ekonomske izgube, nastale zaradi spodbujanja in izvajanja teh ukrepov;

spodbujanje in

, nadzor

, vključno z ustanovitvijo in upravljanjem vzajemnih skladov ali prispevanjem k tem skladom z namenom plačila finančnega nadomestila kmetom za stroške in ekonomske izgube, nastale zaradi spodbujanja in izvajanja teh ukrepov;

| | (xvia) | prispevanje k preglednim trgovinskim odnosom na različnih stopnjah verige, predvsem s pripravo, izvajanjem in nadzorom tehničnih standardov s strani izvajalcev v sektorju. |
| --- | --- | --- |

(xvia)

(xvia)

prispevanje k preglednim trgovinskim odnosom na različnih stopnjah verige, predvsem s pripravo, izvajanjem in nadzorom tehničnih standardov s strani izvajalcev v sektorju.

prispevanje k preglednim trgovinskim odnosom na različnih stopnjah verige, predvsem s pripravo, izvajanjem in nadzorom tehničnih standardov s strani izvajalcev v sektorju.

1a.   Države članice lahko na zahtevo odločijo, da medpanožni organizaciji, ki deluje v več sektorjih iz člena 1(2), odobrijo več kot eno priznanje, pod pogojem, da ta organizacija izpolnjuje pogoje iz odstavka 1 in po potrebi tudi iz odstavka 3 za vsak sektor, za katerega želi biti priznana.

1a.   Države članice lahko na zahtevo odločijo, da medpanožni organizaciji, ki deluje v več sektorjih iz člena 1(2), odobrijo več kot eno priznanje, pod pogojem, da ta organizacija izpolnjuje pogoje iz odstavka 1 in po potrebi tudi iz odstavka 3 za vsak sektor, za katerega želi biti priznana.

2.   Države članice lahko v ustrezno utemeljenih primerih ter na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril odločijo, da je pogoj iz točke (c) člena 158(1) izpolnjen z omejitvijo števila medpanožnih organizacij na regionalni ali nacionalni ravni, če je tako določeno z nacionalnimi predpisi, veljavnimi pred 1. januarjem 2014, in to ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga.

2.   Države članice lahko v ustrezno utemeljenih primerih ter na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril odločijo, da je pogoj iz točke (c) člena 158(1) izpolnjen z omejitvijo števila medpanožnih organizacij na regionalni ali nacionalni ravni, če je tako določeno z nacionalnimi predpisi, veljavnimi pred 1. januarjem 2014, in to ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga.“;

3.
     
  Kar zadeva sektor mleka in mlečnih proizvodov, lahko države članice z odstopanjem od odstavka 1 priznajo medpanožne organizacije, ki:

| (a) | so uradno zahtevale priznanje in jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s proizvodnjo surovega mleka in najmanj eno od naslednjih faz v dobavni verigi: predelavo proizvodov iz sektorja mleka in mlečnih proizvodov, trgovino z njimi, vključno z njihovo distribucijo; |
| --- | --- |

(a)

(a)

so uradno zahtevale priznanje in jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s proizvodnjo surovega mleka in najmanj eno od naslednjih faz v dobavni verigi: predelavo proizvodov iz sektorja mleka in mlečnih proizvodov, trgovino z njimi, vključno z njihovo distribucijo;

so uradno zahtevale priznanje in jih sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s proizvodnjo surovega mleka in najmanj eno od naslednjih faz v dobavni verigi: predelavo proizvodov iz sektorja mleka in mlečnih proizvodov, trgovino z njimi, vključno z njihovo distribucijo;

| (b) | so ustanovljene na pobudo vseh ali nekaterih predstavnikov iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

(b)

so ustanovljene na pobudo vseh ali nekaterih predstavnikov iz točke (a);

so ustanovljene na pobudo vseh ali nekaterih predstavnikov iz točke (a);

| (c) | v eni ali več regijah Unije ob upoštevanju interesov članov teh medpanožnih organizacij in potrošnikov izvajajo eno ali več naslednjih dejavnosti: |
| --- | --- |

(c)

(c)

v eni ali več regijah Unije ob upoštevanju interesov članov teh medpanožnih organizacij in potrošnikov izvajajo eno ali več naslednjih dejavnosti:

v eni ali več regijah Unije ob upoštevanju interesov članov teh medpanožnih organizacij in potrošnikov izvajajo eno ali več naslednjih dejavnosti:

| | (i) | izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga, vključno z objavo statističnih podatkov o cenah, količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb za oddajo surovega mleka ter z zagotavljanjem analiz o možnem prihodnjem razvoju trga na regionalni, nacionalni in mednarodni ravni; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga, vključno z objavo statističnih podatkov o cenah, količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb za oddajo surovega mleka ter z zagotavljanjem analiz o možnem prihodnjem razvoju trga na regionalni, nacionalni in mednarodni ravni;

izboljšanje znanja in preglednosti proizvodnje in trga, vključno z objavo statističnih podatkov o cenah, količinah in trajanju predhodno sklenjenih pogodb za oddajo surovega mleka ter z zagotavljanjem analiz o možnem prihodnjem razvoju trga na regionalni, nacionalni in mednarodni ravni;

| | (ii) | pomoč pri boljši uskladitvi načina dajanja proizvodov iz sektorja mleka in mlečnih proizvodov na trg, zlasti z raziskavami in analizami trga; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

pomoč pri boljši uskladitvi načina dajanja proizvodov iz sektorja mleka in mlečnih proizvodov na trg, zlasti z raziskavami in analizami trga;

pomoč pri boljši uskladitvi načina dajanja proizvodov iz sektorja mleka in mlečnih proizvodov na trg, zlasti z raziskavami in analizami trga;

| | (iii) | spodbujanje uživanja mleka in mlečnih proizvodih ter zagotavljanje informacij o mleku in mlečnih proizvodih na notranjih in zunanjih trgih; |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

spodbujanje uživanja mleka in mlečnih proizvodih ter zagotavljanje informacij o mleku in mlečnih proizvodih na notranjih in zunanjih trgih;

spodbujanje uživanja mleka in mlečnih proizvodih ter zagotavljanje informacij o mleku in mlečnih proizvodih na notranjih in zunanjih trgih;

| | (iv) | raziskovanje potencialnih izvoznih trgov; |
| --- | --- | --- |

(iv)

(iv)

raziskovanje potencialnih izvoznih trgov;

raziskovanje potencialnih izvoznih trgov;

| | (v) | priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s pravili Unije za prodajo surovega mleka kupcem ali dobavo predelanih proizvodov distributerjem in trgovcem na drobno, pri čemer se upošteva potreba po doseganju poštenih konkurenčnih pogojev in preprečevanju izkrivljanja trga; |
| --- | --- | --- |

(v)

(v)

priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s pravili Unije za prodajo surovega mleka kupcem ali dobavo predelanih proizvodov distributerjem in trgovcem na drobno, pri čemer se upošteva potreba po doseganju poštenih konkurenčnih pogojev in preprečevanju izkrivljanja trga;

priprava standardnih oblik pogodb, usklajenih s pravili Unije za prodajo surovega mleka kupcem ali dobavo predelanih proizvodov distributerjem in trgovcem na drobno, pri čemer se upošteva potreba po doseganju poštenih konkurenčnih pogojev in preprečevanju izkrivljanja trga;

| | (vi) | zagotavljanje informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za usmerjanje proizvodnje k proizvodom, ki bolj ustrezajo zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov in varstva okolja; |
| --- | --- | --- |

(vi)

(vi)

zagotavljanje informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za usmerjanje proizvodnje k proizvodom, ki bolj ustrezajo zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov in varstva okolja;

zagotavljanje informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za usmerjanje proizvodnje k proizvodom, ki bolj ustrezajo zahtevam trga ter okusu in pričakovanju potrošnikov, zlasti glede kakovosti proizvodov in varstva okolja;

| | (vii) | ohranjanje in razvoj pridelovalnih zmogljivosti v sektorju mleka, med drugim s spodbujanjem programov za inovativnost in podpornih programov za uporabne raziskave in razvoj, da bi v celoti izkoristili potencial mleka in mlečnih proizvodov, predvsem zato, da se ustvarijo proizvodi z dodano vrednostjo, ki so privlačnejši za potrošnika; |
| --- | --- | --- |

(vii)

(vii)

ohranjanje in razvoj pridelovalnih zmogljivosti v sektorju mleka, med drugim s spodbujanjem programov za inovativnost in podpornih programov za uporabne raziskave in razvoj, da bi v celoti izkoristili potencial mleka in mlečnih proizvodov, predvsem zato, da se ustvarijo proizvodi z dodano vrednostjo, ki so privlačnejši za potrošnika;

ohranjanje in razvoj pridelovalnih zmogljivosti v sektorju mleka, med drugim s spodbujanjem programov za inovativnost in podpornih programov za uporabne raziskave in razvoj, da bi v celoti izkoristili potencial mleka in mlečnih proizvodov, predvsem zato, da se ustvarijo proizvodi z dodano vrednostjo, ki so privlačnejši za potrošnika;

| | (viii) | iskanje načinov za omejevanje uporabe sredstev za zaščito zdravja živali, boljše upravljanja drugih vložkov ter izboljšanje varnosti hrane in zdravja živali; |
| --- | --- | --- |

(viii)

(viii)

iskanje načinov za omejevanje uporabe sredstev za zaščito zdravja živali, boljše upravljanja drugih vložkov ter izboljšanje varnosti hrane in zdravja živali;

iskanje načinov za omejevanje uporabe sredstev za zaščito zdravja živali, boljše upravljanja drugih vložkov ter izboljšanje varnosti hrane in zdravja živali;

| | (ix) | razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov v vseh fazah proizvodnje in trženja; |
| --- | --- | --- |

(ix)

(ix)

razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov v vseh fazah proizvodnje in trženja;

razvoj metod in instrumentov za izboljšanje kakovosti proizvodov v vseh fazah proizvodnje in trženja;

| | (x) | izkoriščanje potenciala ekološkega kmetovanja ter varstvo in spodbujanje takega kmetovanja, kakor tudi proizvodnje proizvodov z označbami porekla, oznakami kakovosti in geografskimi označbami; ter |
| --- | --- | --- |

(x)

(x)

izkoriščanje potenciala ekološkega kmetovanja ter varstvo in spodbujanje takega kmetovanja, kakor tudi proizvodnje proizvodov z označbami porekla, oznakami kakovosti in geografskimi označbami; ter

izkoriščanje potenciala ekološkega kmetovanja ter varstvo in spodbujanje takega kmetovanja, kakor tudi proizvodnje proizvodov z označbami porekla, oznakami kakovosti in geografskimi označbami; ter

| | (xi) | spodbujanje integrirane pridelave ali drugih okolju prijaznih načinov pridelave. |
| --- | --- | --- |

(xi)

(xi)

spodbujanje integrirane pridelave ali drugih okolju prijaznih načinov pridelave.

spodbujanje integrirane pridelave ali drugih okolju prijaznih načinov pridelave.

Sprememba 240

Sprememba 240

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 j (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 j (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 158

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22j) | člen 158 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22j)

(22j)

člen 158 se nadomesti z naslednjim:

Člen 158

„Člen 158

Priznavanje medpanožnih organizacij

Priznavanje medpanožnih organizacij

1.   Države članice lahko priznajo medpanožne organizacije, ki to zahtevajo, pod pogojem, da:

1.   Države članice lahko priznajo medpanožne organizacije, ki to zahtevajo, pod pogojem, da:

| (a) | izpolnjujejo zahteve iz člena 157; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjujejo zahteve iz člena 157;

| (a) | izpolnjujejo zahteve iz člena 157; |
| --- | --- |

(a)

izpolnjujejo zahteve iz člena 157;

| (b) | izvajajo svoje dejavnosti v eni ali več regijah na zadevnem ozemlju; |
| --- | --- |

(b)

izvajajo svoje dejavnosti v eni ali več regijah na zadevnem ozemlju;

| (b) | izvajajo svoje dejavnosti v eni ali več regijah na zadevnem ozemlju; |
| --- | --- |

(b)

izvajajo svoje dejavnosti v eni ali več regijah na zadevnem ozemlju;

| (c) | predstavljajo pomemben delež gospodarskih dejavnosti iz točke (a) člena 157(1); |
| --- | --- |

(c)

predstavljajo pomemben delež gospodarskih dejavnosti iz točke (a) člena 157(1);

| (c) | predstavljajo pomemben delež gospodarskih dejavnosti iz točke (a) člena 157(1); |
| --- | --- |

(c)

predstavljajo pomemben delež gospodarskih dejavnosti iz točke (a) člena 157(1);

| (ca) | zagotavljajo uravnoteženo zastopanost faz dobavne verige iz točke (a) člena 157(1); |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

zagotavljajo uravnoteženo zastopanost faz dobavne verige iz točke (a) člena 157(1);

zagotavljajo uravnoteženo zastopanost faz dobavne verige iz točke (a) člena 157(1);

| (d) | se z izjemo primerov iz člena 162 same ne ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo ali trgovino. |
| --- | --- |

(d)

se z izjemo primerov iz člena 162 same ne ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo ali trgovino.

| (d) | se z izjemo primerov iz člena 162 same ne ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo ali trgovino. |
| --- | --- |

(d)

se z izjemo primerov iz člena 162 same ne ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo ali trgovino.

2.   Države članice lahko odločijo, da se za medpanožne organizacije, ki so bile priznane pred 1. januarjem 2014 na podlagi nacionalne zakonodaje in izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1 tega člena, šteje, da so priznane kot medpanožne organizacije v skladu s členom 157.

2.   Države članice lahko odločijo, da se za medpanožne organizacije, ki so bile priznane pred 1. januarjem 2014 na podlagi nacionalne zakonodaje in izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1 tega člena, šteje, da so priznane kot medpanožne organizacije v skladu s členom 157.

3.   Medpanožne organizacije, ki so bile priznane pred 1. januarjem 2014 na podlagi nacionalne zakonodaje in ki ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 1 tega člena, lahko svoje dejavnosti izvajajo v skladu z nacionalno zakonodajo še do 1. januarja 2015.

3.   Medpanožne organizacije, ki so bile priznane pred 1. januarjem 2014 na podlagi nacionalne zakonodaje in ki ne izpolnjujejo pogojev iz odstavka 1 tega člena, lahko svoje dejavnosti izvajajo v skladu z nacionalno zakonodajo še do 1. januarja 2015.

4.   Države članice lahko priznajo medpanožne organizacije v vseh sektorjih, ki so obstajale pred 1. januarjem 2014 in so bile priznane na zahtevo ali ustanovljene z zakonom, četudi ne izpolnjujejo pogoja iz točke (b) člena 157(1) ali točke (b) člena 157(3).

4.   Države članice lahko priznajo medpanožne organizacije v vseh sektorjih, ki so obstajale pred 1. januarjem 2014 in so bile priznane na zahtevo ali ustanovljene z zakonom, četudi ne izpolnjujejo pogoja iz točke (b) člena 157(1) ali točke (b) člena 157(3).

5.   Kadar države članice priznajo medpanožno organizacijo v skladu z odstavkom 1 ali 2:

5.   Kadar države članice priznajo medpanožno organizacijo v skladu z odstavkom 1 ali 2:

| (a) | v štirih mesecih po vložitvi zahtevka, ki so mu priložena vsa ustrezna dokazila, odločijo, ali bodo priznale medpanožno organizacijo; ta zahtevek se vloži pri državi članici, v kateri ima organizacija sedež; |
| --- | --- |

(a)

v štirih mesecih po vložitvi zahtevka, ki so mu priložena vsa ustrezna dokazila, odločijo, ali bodo priznale medpanožno organizacijo; ta zahtevek se vloži pri državi članici, v kateri ima organizacija sedež;

| (a) | v štirih mesecih po vložitvi zahtevka, ki so mu priložena vsa ustrezna dokazila, odločijo, ali bodo priznale medpanožno organizacijo; ta zahtevek se vloži pri državi članici, v kateri ima organizacija sedež; |
| --- | --- |

(a)

v štirih mesecih po vložitvi zahtevka, ki so mu priložena vsa ustrezna dokazila, odločijo, ali bodo priznale medpanožno organizacijo; ta zahtevek se vloži pri državi članici, v kateri ima organizacija sedež;

| (b) | v časovnih obdobjih, ki jih določijo same, opravljajo preglede, s katerimi preverijo, ali medpanožne organizacije spoštujejo pogoje, povezane z njihovim priznanjem; |
| --- | --- |

(b)

v časovnih obdobjih, ki jih določijo same, opravljajo preglede, s katerimi preverijo, ali medpanožne organizacije spoštujejo pogoje, povezane z njihovim priznanjem;

| (b) | v časovnih obdobjih, ki jih določijo same, opravljajo preglede, s katerimi preverijo, ali medpanožne organizacije spoštujejo pogoje, povezane z njihovim priznanjem; |
| --- | --- |

(b)

v časovnih obdobjih, ki jih določijo same, opravljajo preglede, s katerimi preverijo, ali medpanožne organizacije spoštujejo pogoje, povezane z njihovim priznanjem;

| (c) | v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri izvajanju ukrepov iz te uredbe naložijo tem organizacijam veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je treba priznanje preklicati; |
| --- | --- |

(c)

v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri izvajanju ukrepov iz te uredbe naložijo tem organizacijam veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je treba priznanje preklicati;

| (c) | v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri izvajanju ukrepov iz te uredbe naložijo tem organizacijam veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je treba priznanje preklicati; |
| --- | --- |

(c)

v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri izvajanju ukrepov iz te uredbe naložijo tem organizacijam veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je treba priznanje preklicati;

| (d) | prekličejo priznanje, če zahteve in pogoji za priznanje, določeni v tem členu, niso več izpolnjeni; |
| --- | --- |

(d)

prekličejo priznanje, če zahteve in pogoji za priznanje, določeni v tem členu, niso več izpolnjeni;

| (d) | prekličejo priznanje, če zahteve in pogoji za priznanje, določeni v tem členu, niso več izpolnjeni; |
| --- | --- |

(d)

prekličejo priznanje, če zahteve in pogoji za priznanje, določeni v tem členu, niso več izpolnjeni;

| (e) | Komisijo vsako leto do 31. marca obvestijo o vsaki odločitvi o odobritvi, zavrnitvi ali preklicu priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu. |
| --- | --- |

(e)

Komisijo vsako leto do 31. marca obvestijo o vsaki odločitvi o odobritvi, zavrnitvi ali preklicu priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu.

| (e) | Komisijo vsako leto do 31. marca obvestijo o vsaki odločitvi o odobritvi, zavrnitvi ali preklicu priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu.“; |
| --- | --- |

(e)

Komisijo vsako leto do 31. marca obvestijo o vsaki odločitvi o odobritvi, zavrnitvi ali preklicu priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu.“;

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 k (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 k (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 158 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22k) | v oddelku I poglavja III se vstavi naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(22k)

(22k)

v oddelku I poglavja III se vstavi naslednji člen:

„Člen 158a

Združenja medpanožnih organizacij

Države članice lahko na zahtevo priznajo združenja medpanožnih organizacij v določenem sektorju iz člena 1(2), ki so ustanovljena na pobudo priznanih medpanožnih organizacij.

Ob upoštevanju pravil, sprejetih v skladu s členom 173, lahko združenja organizacij proizvajalcev izvajajo katere koli dejavnosti ali naloge medpanožnih organizacij.“;

Sprememba 119

Sprememba 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 l (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 l (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 158 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22l) | v oddelku I poglavja III se vstavi naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(22l)

(22l)

v oddelku I poglavja III se vstavi naslednji člen:

„Člen 158b

„Člen 158b

Nadnacionalne organizacije proizvajalcev in nadnacionalna združenja ter nadnacionalne medpanožne organizacije

Nadnacionalne organizacije proizvajalcev in nadnacionalna združenja ter nadnacionalne medpanožne organizacije

1.
     
  Za namene te uredbe navajanje organizacij proizvajalcev, združenj organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij vključuje tudi nadnacionalne organizacije proizvajalcev, nadnacionalna združenja organizacij proizvajalcev in nadnacionalne medpanožne organizacije, priznane v skladu s tem členom.

2.
     
  Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | ‚nadnacionalna organizacija proizvajalcev‘ pomeni vsako organizacijo proizvajalcev, v okviru katere se kmetijska gospodarstva članov proizvajalcev nahajajo v več kot eni državi članici; |
| --- | --- |

(a)

(a)

‚nadnacionalna organizacija proizvajalcev‘ pomeni vsako organizacijo proizvajalcev, v okviru katere se kmetijska gospodarstva članov proizvajalcev nahajajo v več kot eni državi članici;

‚nadnacionalna organizacija proizvajalcev‘ pomeni vsako organizacijo proizvajalcev, v okviru katere se kmetijska gospodarstva članov proizvajalcev nahajajo v več kot eni državi članici;

| (b) | ‚nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev‘ pomeni vsako združenje organizacij proizvajalcev, katerega organizacije članice se nahajajo v več kot eni državi članici; |
| --- | --- |

(b)

(b)

‚nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev‘ pomeni vsako združenje organizacij proizvajalcev, katerega organizacije članice se nahajajo v več kot eni državi članici;

‚nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev‘ pomeni vsako združenje organizacij proizvajalcev, katerega organizacije članice se nahajajo v več kot eni državi članici;

| (c) | ‚nadnacionalna medpanožna organizacija‘ pomeni vsako medpanožno organizacijo, katere člani izvajajo dejavnosti proizvajanja, predelovanja ali trženja proizvodov, zajetih v dejavnosti organizacije, v več državah članicah. |
| --- | --- |

(c)

(c)

‚nadnacionalna medpanožna organizacija‘ pomeni vsako medpanožno organizacijo, katere člani izvajajo dejavnosti proizvajanja, predelovanja ali trženja proizvodov, zajetih v dejavnosti organizacije, v več državah članicah.

‚nadnacionalna medpanožna organizacija‘ pomeni vsako medpanožno organizacijo, katere člani izvajajo dejavnosti proizvajanja, predelovanja ali trženja proizvodov, zajetih v dejavnosti organizacije, v več državah članicah.

3.
     
  Komisija odloča o priznavanju nadnacionalnih organizacij proizvajalcev, nadnacionalnih združenj organizacij proizvajalcev in nadnacionalnih medpanožnih organizacij.

Smiselno se uporabljajo splošna pravila za priznanje iz členov 154, 156 in 158 ter posebna pravila za priznanje v sektorju mleka in mlečnih proizvodov iz členov 161 in 163.

Smiselno se uporabljajo splošna pravila za priznanje iz členov 154, 156 in 158 ter posebna pravila za priznanje v sektorju mleka in mlečnih proizvodov iz členov 161 in 163.

4.
     
  Država članica, v kateri ima nadnacionalna organizacija proizvajalcev ali nadnacionalno združenje organizacij proizvajalcev veliko število članov ali organizacij članic ali v kateri ima velik obseg ali veliko vrednost tržne proizvodnje, ali država članica, v kateri ima sedež nadnacionalna medpanožna organizacija, ter druge države članice, v katerih se nahajajo člani take organizacije ali združenja, Komisiji predložijo potrebne informacije, s pomočjo katerih lahko preveri izpolnjevanje pogojev za priznanje, in ji zagotovijo vso potrebno upravno pomoč.

5.
     
  Komisija in država članica iz odstavka 4 na zahtevo druge države članice, v kateri se nahajajo člani take organizacije ali združenja, zagotovita vse ustrezne informacije.“;

Sprememba 120

Sprememba 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 m (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 m (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 160

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22m) | člen 160 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22m)

(22m)

člen 160 se nadomesti z naslednjim:

Člen 160

„Člen 160

Organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave

Organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave

Organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave uresničujejo vsaj enega od ciljev iz točk (c)(i), (ii) in (iii) člena 152(1).

1.
     Organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave uresničujejo vsaj enega od ciljev iz točk (c)(i), (ii) in (iii) člena 152(1).

V statutu organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave je določeno, da morajo proizvajalci, ki so njeni člani, svojo celotno proizvodnjo tržiti prek organizacije proizvajalcev.

1a.
     V statutu organizacije proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave je določeno, da morajo proizvajalci, ki so njeni člani, svojo celotno proizvodnjo tržiti prek organizacije proizvajalcev.

Z odstopanjem od prvega pododstavka, če organizacija proizvajalcev to dovoli v svojem statutu, lahko člani proizvajalci:

Z odstopanjem od prvega pododstavka, če organizacija proizvajalcev to dovoli v svojem statutu, lahko člani proizvajalci:

| (a) | potrošnikom za njihove osebne potrebe prodajajo proizvode neposredno na svojih kmetijskih gospodarstvih ali zunaj njih; |
| --- | --- |

(a)

(a)

potrošnikom za njihove osebne potrebe prodajajo proizvode neposredno na svojih kmetijskih gospodarstvih ali zunaj njih;

potrošnikom za njihove osebne potrebe prodajajo proizvode neposredno na svojih kmetijskih gospodarstvih ali zunaj njih;

| (b) | sami ali prek druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova organizacija proizvajalcev, tržijo take količine proizvodov, ki so po obsegu ali vrednosti nepomembne glede na obseg ali vrednost tržne proizvodnje zadevnega proizvoda v njihovi organizaciji; |
| --- | --- |

(b)

(b)

sami ali prek druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova organizacija proizvajalcev, tržijo take količine proizvodov, ki so po obsegu ali vrednosti nepomembne glede na obseg ali vrednost tržne proizvodnje zadevnega proizvoda v njihovi organizaciji;

sami ali prek druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova organizacija proizvajalcev, tržijo take količine proizvodov, ki so po obsegu ali vrednosti nepomembne glede na obseg ali vrednost tržne proizvodnje zadevnega proizvoda v njihovi organizaciji;

| (c) | sami ali prek druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova organizacija proizvajalcev, tržijo proizvode, ki jih zaradi značilnosti ali po obsegu ali vrednosti omejene proizvodnje članov proizvajalcev njihova organizacija proizvajalcev običajno ne pokriva s svojimi trgovskimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(c)

(c)

sami ali prek druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova organizacija proizvajalcev, tržijo proizvode, ki jih zaradi značilnosti ali po obsegu ali vrednosti omejene proizvodnje članov proizvajalcev njihova organizacija proizvajalcev običajno ne pokriva s svojimi trgovskimi dejavnostmi.

sami ali prek druge organizacije proizvajalcev, ki jo določi njihova organizacija proizvajalcev, tržijo proizvode, ki jih zaradi značilnosti ali po obsegu ali vrednosti omejene proizvodnje članov proizvajalcev njihova organizacija proizvajalcev običajno ne pokriva s svojimi trgovskimi dejavnostmi.

2.
     
  Odstotek proizvodnje po obsegu ali vrednosti tržne proizvodnje vsakega člana proizvajalca, ki jo ta trži izven organizacije proizvajalcev, ne presega odstotka, določenega v delegiranem aktu iz člena 173 te uredbe.

Vendar lahko države članice določijo nižji odstotek proizvodnje, ki jo lahko člani proizvajalci tržijo izven organizacije proizvajalcev, kot pa je določen v delegiranem aktu iz prvega pododstavka, ki pa ne sme biti nižji od 10 %.

Vendar lahko države članice določijo nižji odstotek proizvodnje, ki jo lahko člani proizvajalci tržijo izven organizacije proizvajalcev, kot pa je določen v delegiranem aktu iz prvega pododstavka, ki pa ne sme biti nižji od 10 %.

3.
     
  V primeru proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 834/2007, ali kadar člani proizvajalci tržijo svoje proizvode prek druge organizacije proizvajalcev, ki jo je določila njihova organizacija proizvajalcev, odstotek proizvodnje iz odstavka 1a, ki jo člani proizvajalci tržijo izven organizacije proizvajalcev, po obsegu ali vrednosti tržne proizvodnje vsakega člana proizvajalca ne presega odstotka, določenega z delegiranim aktom iz člena 173 te uredbe.

Vendar lahko države članice določijo nižji odstotek proizvodnje, ki jo lahko ti člani proizvajalci tržijo izven organizacije proizvajalcev, kot pa je določen v delegiranem aktu iz prvega pododstavka, ki pa ne sme biti nižji od 10 %.

Vendar lahko države članice določijo nižji odstotek proizvodnje, ki jo lahko ti člani proizvajalci tržijo izven organizacije proizvajalcev, kot pa je določen v delegiranem aktu iz prvega pododstavka, ki pa ne sme biti nižji od 10 %.

Šteje se, da organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v gospodarskih zadevah v skladu s pristojnostmi delujejo v imenu svojih članov in za njih.

Šteje se, da organizacije proizvajalcev in združenja organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave v gospodarskih zadevah v skladu s pristojnostmi delujejo v imenu svojih članov in za njih.“;

Sprememba 121

Sprememba 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 n (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 n (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 163

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22n) | člen 163 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22n)

(22n)

člen 163 se nadomesti z naslednjim:

Člen 163

„Člen 163

Priznanje medpanožnih organizacij v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

Priznanje medpanožnih organizacij v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

1.   Države članice lahko priznajo medpanožne organizacije v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, pod pogojem, da take organizacije:

1.   Države članice lahko priznajo medpanožne organizacije v sektorju mleka in mlečnih proizvodov, pod pogojem, da take organizacije:

| (a) | izpolnjujejo zahteve iz člena 157(3); |
| --- | --- |

(a)

izpolnjujejo zahteve iz člena 157(3);

| (a) | izpolnjujejo zahteve iz člena 157(3); |
| --- | --- |

(a)

izpolnjujejo zahteve iz člena 157(3);

| (b) | izvajajo svoje dejavnosti v eni ali več regijah na zadevnem ozemlju; |
| --- | --- |

(b)

izvajajo svoje dejavnosti v eni ali več regijah na zadevnem ozemlju;

| (b) | izvajajo svoje dejavnosti v eni ali več regijah na zadevnem ozemlju; |
| --- | --- |

(b)

izvajajo svoje dejavnosti v eni ali več regijah na zadevnem ozemlju;

| (c) | predstavljajo pomemben delež gospodarskih dejavnosti iz točke (a) člena 157(3); |
| --- | --- |

(c)

predstavljajo pomemben delež gospodarskih dejavnosti iz točke (a) člena 157(3);

| (c) | predstavljajo pomemben delež gospodarskih dejavnosti iz točke (a) člena 157(3); |
| --- | --- |

(c)

predstavljajo pomemben delež gospodarskih dejavnosti iz točke (a) člena 157(3);

| (d) | same ne proizvajajo, predelujejo ali tržijo proizvodov v sektorju mleka in mlečnih proizvodov. |
| --- | --- |

(d)

same ne proizvajajo, predelujejo ali tržijo proizvodov v sektorju mleka in mlečnih proizvodov.

| (d) | same ne proizvajajo, predelujejo ali tržijo proizvodov v sektorju mleka in mlečnih proizvodov. |
| --- | --- |

(d)

same ne proizvajajo, predelujejo ali tržijo proizvodov v sektorju mleka in mlečnih proizvodov.

2.   Države članice lahko odločijo, da se za medpanožne organizacije, ki so bile priznane pred 2. aprilom 2012 na podlagi nacionalne zakonodaje in izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1, šteje, da so priznane kot medpanožne organizacije v skladu s členom 157(3).

2.   Države članice lahko odločijo, da se za medpanožne organizacije, ki so bile priznane pred 2. aprilom 2012 na podlagi nacionalne zakonodaje in izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1, šteje, da so priznane kot medpanožne organizacije v skladu s členom 157(3).

3.   Kadar države članice uporabijo možnost za priznanje medpanožne organizacije v skladu z odstavkom 1 ali 2:

3.   Kadar države članice uporabijo možnost za priznanje medpanožne organizacije v skladu z odstavkom 1 ali 2:

| (a) | v štirih mesecih po vložitvi zahtevka, ki so mu priložena vsa ustrezna dokazila, odločijo, ali bodo priznale medpanožno organizacijo; zahtevek se vloži pri državi članici, v kateri ima organizacija svoj sedež; |
| --- | --- |

(a)

v štirih mesecih po vložitvi zahtevka, ki so mu priložena vsa ustrezna dokazila, odločijo, ali bodo priznale medpanožno organizacijo; zahtevek se vloži pri državi članici, v kateri ima organizacija svoj sedež;

| (a) | v štirih mesecih po vložitvi zahtevka, ki so mu priložena vsa ustrezna dokazila, odločijo, ali bodo priznale medpanožno organizacijo; zahtevek se vloži pri državi članici, v kateri ima organizacija svoj sedež; |
| --- | --- |

(a)

v štirih mesecih po vložitvi zahtevka, ki so mu priložena vsa ustrezna dokazila, odločijo, ali bodo priznale medpanožno organizacijo; zahtevek se vloži pri državi članici, v kateri ima organizacija svoj sedež;

| (b) | v časovnih obdobjih, ki jih določijo same, opravljajo preglede, s katerimi preverijo, ali medpanožne organizacije spoštujejo pogoje, povezane za njihovim priznanjem; |
| --- | --- |

(b)

v časovnih obdobjih, ki jih določijo same, opravljajo preglede, s katerimi preverijo, ali medpanožne organizacije spoštujejo pogoje, povezane za njihovim priznanjem;

| (b) | v časovnih obdobjih, ki jih določijo same, opravljajo preglede, s katerimi preverijo, ali medpanožne organizacije spoštujejo pogoje, povezane za njihovim priznanjem; |
| --- | --- |

(b)

v časovnih obdobjih, ki jih določijo same, opravljajo preglede, s katerimi preverijo, ali medpanožne organizacije spoštujejo pogoje, povezane za njihovim priznanjem;

| (c) | v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri izvajanju ukrepov iz te uredbe naložijo tem organizacijam veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je treba priznanje preklicati; |
| --- | --- |

(c)

v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri izvajanju ukrepov iz te uredbe naložijo tem organizacijam veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je treba priznanje preklicati;

| (c) | v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri izvajanju ukrepov iz te uredbe naložijo tem organizacijam veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je treba priznanje preklicati; |
| --- | --- |

(c)

v primeru nespoštovanja ali nepravilnosti pri izvajanju ukrepov iz te uredbe naložijo tem organizacijam veljavne kazni, ki so jih določile, ter po potrebi odločijo, ali je treba priznanje preklicati;

| (d) | prekličejo priznanje, če: |
| --- | --- |

(d)

prekličejo priznanje, če:

| (d) | prekličejo priznanje, če zahteve in pogoji za priznanje, določeni v tem členu, niso več izpolnjeni; |
| --- | --- |

(d)

prekličejo priznanje, če zahteve in pogoji za priznanje, določeni v tem členu, niso več izpolnjeni;

| | (i) | zahteve in pogoji za priznanje, določeni v tem členu, niso več izpolnjeni; |
| --- | --- | --- |

(i)

(i)

zahteve in pogoji za priznanje, določeni v tem členu, niso več izpolnjeni;

| | (ii) | medpanožna organizacija sodeluje pri kakršnem koli sporazumu, sklepu in usklajenem ravnanju iz člena 210(4); tak preklic priznanja ne posega v kakršne koli druge kazni, ki jih je treba naložiti v skladu z nacionalnim pravom; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

medpanožna organizacija sodeluje pri kakršnem koli sporazumu, sklepu in usklajenem ravnanju iz člena 210(4); tak preklic priznanja ne posega v kakršne koli druge kazni, ki jih je treba naložiti v skladu z nacionalnim pravom;

medpanožna organizacija sodeluje pri kakršnem koli sporazumu, sklepu in usklajenem ravnanju iz člena 210(4); tak preklic priznanja ne posega v kakršne koli druge kazni, ki jih je treba naložiti v skladu z nacionalnim pravom;

| | (iii) | medpanožna organizacija ne izpolnjuje obveznosti o uradnih obvestilih iz točke (a) prvega pododstavka člena 210(2); |
| --- | --- | --- |

(iii)

(iii)

medpanožna organizacija ne izpolnjuje obveznosti o uradnih obvestilih iz točke (a) prvega pododstavka člena 210(2);

medpanožna organizacija ne izpolnjuje obveznosti o uradnih obvestilih iz točke (a) prvega pododstavka člena 210(2);

| (e) | Komisijo vsako leto do 31. marca obvestijo o vsaki odločitvi o odobritvi, zavrnitvi ali preklicu priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu. |
| --- | --- |

(e)

Komisijo vsako leto do 31. marca obvestijo o vsaki odločitvi o odobritvi, zavrnitvi ali preklicu priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu.

| (e) | Komisijo vsako leto do 31. marca obvestijo o vsaki odločitvi o odobritvi, zavrnitvi ali preklicu priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu.“; |
| --- | --- |

(e)

Komisijo vsako leto do 31. marca obvestijo o vsaki odločitvi o odobritvi, zavrnitvi ali preklicu priznanja, sprejeti v predhodnem koledarskem letu.“;

Sprememba 241

Sprememba 241

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 o (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 o (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 163 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22o) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(22o)

(22o)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 163a

„Člen 163a

Priznanje medpanožnih organizacij v vinskem sektorju

Priznanje medpanožnih organizacij v vinskem sektorju

1.
     
  Države članice lahko na zahtevo priznajo medpanožne organizacije za proizvode v vinskem sektorju na nacionalni ravni ali na ravni proizvodnega območja, če te organizacije:

| (a) | sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s proizvodnjo in vsaj eno od naslednjih faz dobavne verige: predelavo proizvodov ali trgovino z njimi, vključno z njihovo distribucijo; |
| --- | --- |

(a)

(a)

sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s proizvodnjo in vsaj eno od naslednjih faz dobavne verige: predelavo proizvodov ali trgovino z njimi, vključno z njihovo distribucijo;

sestavljajo predstavniki gospodarskih dejavnosti, povezanih s proizvodnjo in vsaj eno od naslednjih faz dobavne verige: predelavo proizvodov ali trgovino z njimi, vključno z njihovo distribucijo;

| (b) | izpolnjujejo zahteve iz točk (b) in (c) člena 157. |
| --- | --- |

(b)

(b)

izpolnjujejo zahteve iz točk (b) in (c) člena 157.

izpolnjujejo zahteve iz točk (b) in (c) člena 157.

V zvezi s proizvodi z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, priznano na podlagi prava Unije, lahko predstavniki gospodarskih dejavnosti iz točke (a) prvega pododstavka vključujejo vlagatelje iz člena 95.

V zvezi s proizvodi z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, priznano na podlagi prava Unije, lahko predstavniki gospodarskih dejavnosti iz točke (a) prvega pododstavka vključujejo vlagatelje iz člena 95.

2.
     
  Kadar države članice uporabijo možnost za priznanje medpanožnih organizacij v vinskem sektorju v skladu z odstavkom 1 tega člena, se smiselno uporablja člen 158.“;

Sprememba 242

Sprememba 242

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 p (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 p (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 164

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22p) | člen 164 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22p)

(22p)

člen 164 se nadomesti z naslednjim:

Člen 164

„Člen 164

Razširitev pravil

Razširitev pravil

1.   Kadar se priznana organizacija proizvajalcev, priznano združenje organizacij proizvajalcev ali priznana medpanožna organizacija, ki deluje na določenem gospodarskem območju ali določenih območjih države članice, šteje za reprezentativno glede proizvodnje ali predelave določenega proizvoda ali trgovanja z njim, lahko zadevna država članica na zahtevo te organizacije določi, da so nekateri sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, sprejeti v okviru te organizacije, za omejeno obdobje zavezujoči za druge izvajalce, ki delujejo na zadevnem gospodarskem območju ali zadevnih gospodarskih območjih, ne glede na to, ali so izvajalci posamezniki ali skupine, in ki niso vključeni v navedeno organizacijo oziroma združenje.

1.   Kadar se priznana organizacija proizvajalcev, priznano združenje organizacij proizvajalcev ali priznana medpanožna organizacija, ki deluje na določenem gospodarskem območju ali določenih območjih države članice, šteje za reprezentativno glede proizvodnje ali predelave določenega proizvoda ali trgovanja z njim, lahko zadevna država članica na zahtevo te organizacije določi, da so nekateri sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, sprejeti v okviru te organizacije, za omejeno obdobje zavezujoči za druge izvajalce, ki delujejo na zadevnem gospodarskem območju ali zadevnih gospodarskih območjih, ne glede na to, ali so izvajalci posamezniki ali skupine, in ki niso vključeni v navedeno organizacijo oziroma združenje.

2.   V tem oddelku „gospodarsko območje“ pomeni geografski predel, ki ga sestavljajo bližnja ali sosednja proizvodna območja, na katerih so proizvodni in tržni pogoji homogeni.

2.   V tem oddelku ‚gospodarsko območje‘ pomeni geografski predel, ki ga sestavljajo bližnja ali sosednja proizvodna območja, na katerih so proizvodni in tržni pogoji homogeni
  , ali za proizvode z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, priznano v skladu s pravom Unije, geografski predel, določen v specifikaciji proizvoda.

3.   Organizacija ali združenje se šteje za reprezentativno, kadar na zadevnem gospodarskem območju oziroma območjih države članice:

3.   Organizacija ali združenje se šteje za reprezentativno, kadar na zadevnem gospodarskem območju oziroma območjih države članice:

| (a) | njen oziroma njegov delež obsega proizvodnje, trgovine ali predelave za zadevni proizvod ali zadevne proizvode znaša: |
| --- | --- |

(a)

njen oziroma njegov delež obsega proizvodnje, trgovine ali predelave za zadevni proizvod ali zadevne proizvode znaša:

| (a) | njen oziroma njegov delež obsega proizvodnje, trgovine ali predelave za zadevni proizvod ali zadevne proizvode znaša: |
| --- | --- |

(a)

njen oziroma njegov delež obsega proizvodnje, trgovine ali predelave za zadevni proizvod ali zadevne proizvode znaša:

| | (i) | v primeru organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave najmanj 60 % ali |
| --- | --- | --- |

(i)

v primeru organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave najmanj 60 % ali

| | (i) | v primeru organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave najmanj 60 % ali |
| --- | --- | --- |

(i)

v primeru organizacij proizvajalcev v sektorju sadja in zelenjave najmanj 60 % ali

| | (ii) | v drugih primerih vsaj dve tretjini ter |
| --- | --- | --- |

(ii)

v drugih primerih vsaj dve tretjini ter

| | (ii) | v drugih primerih vsaj dve tretjini in |
| --- | --- | --- |

(ii)

v drugih primerih vsaj dve tretjini in

| (b) | v primeru organizacij proizvajalcev zajema več kot 50 % zadevnih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(b)

v primeru organizacij proizvajalcev zajema več kot 50 % zadevnih proizvajalcev.

| (b) | v primeru organizacij proizvajalcev zajema več kot 50 % zadevnih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(b)

v primeru organizacij proizvajalcev zajema več kot 50 % zadevnih proizvajalcev.

Kadar pa ugotavljanje deleža obsega proizvodnje ali predelave zadevnega proizvoda ali zadevnih proizvodov ali trgovine z njimi povzroča praktične težave, lahko država članica za medpanožne organizacije določi nacionalne predpise za ugotavljanje določene ravni reprezentativnosti iz točke (a)(ii) prvega pododstavka.

Kadar pa ugotavljanje deleža obsega proizvodnje ali predelave zadevnega proizvoda ali zadevnih proizvodov ali trgovine z njimi povzroča praktične težave, lahko država članica za medpanožne organizacije določi nacionalne predpise za ugotavljanje določene ravni reprezentativnosti iz točke (a)(ii) prvega pododstavka.

Kadar se zahtevek za razširitev pravil na druge izvajalce nanaša na več kot eno gospodarsko območje, organizacija oziroma združenje dokaže minimalno raven reprezentativnosti, kakor je opredeljeno v prvem pododstavku, za vsako od pridruženih panog v vsakem zadevnem gospodarskem območju.

Kadar se zahtevek za razširitev pravil na druge izvajalce nanaša na več kot eno gospodarsko območje, organizacija oziroma združenje dokaže minimalno raven reprezentativnosti, kakor je opredeljeno v prvem pododstavku, za vsako od pridruženih panog v vsakem zadevnem gospodarskem območju.

4.   Pravila, za katera se lahko zahteva razširitev na druge izvajalce v skladu z odstavkom 1, so povezana z enim od naslednjih namenov:

4.   Pravila, za katera se lahko zahteva razširitev na druge izvajalce v skladu z odstavkom 1, so povezana z enim od naslednjih namenov:

| (a) | poročanje o proizvodnji in razmerah na trgu; |
| --- | --- |

(a)

poročanje o proizvodnji in razmerah na trgu;

| (a) | poročanje o proizvodnji in razmerah na trgu; |
| --- | --- |

(a)

poročanje o proizvodnji in razmerah na trgu;

| (b) | strožja pravila glede proizvodnje od veljavnih nacionalnih pravil ali pravil Unije; |
| --- | --- |

(b)

strožja pravila glede proizvodnje od veljavnih nacionalnih pravil ali pravil Unije;

| (b) | strožja pravila glede proizvodnje od veljavnih nacionalnih pravil ali pravil Unije; |
| --- | --- |

(b)

strožja pravila glede proizvodnje od veljavnih nacionalnih pravil ali pravil Unije;

| (c) | priprava standardnih pogodb, usklajenih s pravili Unije; |
| --- | --- |

(c)

priprava standardnih pogodb, usklajenih s pravili Unije;

| (c) | priprava standardnih pogodb
  in klavzul o porazdelitvi vrednosti in poštenem nadomestilu,
  usklajenih s pravili Unije; |
| --- | --- |

(c)

priprava standardnih pogodb
  in klavzul o porazdelitvi vrednosti in poštenem nadomestilu,
  usklajenih s pravili Unije;

in klavzul o porazdelitvi vrednosti in poštenem nadomestilu,

| (ca) | priprava standardnih pogodb ali klavzul v vinskem sektorju, ki so združljive s pravili Unije in lahko vključujejo plačilne roke, daljše od 60 dni, in sicer z odstopanjem od člena 3(1) Direktive (EU) 2019/633, za nakup neustekleničenega vina v okviru pisnih večletnih pogodb ali pogodb med proizvajalcem ali preprodajalcem vina in neposrednim kupcem, ki postanejo večletne, če so bile klavzule v zvezi s temi roki podaljšane pred 31. oktobrom 2021; |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

priprava standardnih pogodb ali klavzul v vinskem sektorju, ki so združljive s pravili Unije in lahko vključujejo plačilne roke, daljše od 60 dni, in sicer z odstopanjem od člena 3(1) Direktive (EU) 2019/633, za nakup neustekleničenega vina v okviru pisnih večletnih pogodb ali pogodb med proizvajalcem ali preprodajalcem vina in neposrednim kupcem, ki postanejo večletne, če so bile klavzule v zvezi s temi roki podaljšane pred 31. oktobrom 2021;

priprava standardnih pogodb ali klavzul v vinskem sektorju, ki so združljive s pravili Unije in lahko vključujejo plačilne roke, daljše od 60 dni, in sicer z odstopanjem od člena 3(1) Direktive (EU) 2019/633, za nakup neustekleničenega vina v okviru pisnih večletnih pogodb ali pogodb med proizvajalcem ali preprodajalcem vina in neposrednim kupcem, ki postanejo večletne, če so bile klavzule v zvezi s temi roki podaljšane pred 31. oktobrom 2021;

| (d) | trženje; |
| --- | --- |

(d)

trženje;

| (d) | trženje; |
| --- | --- |

(d)

trženje;

| (e) | varstvo okolja; |
| --- | --- |

(e)

varstvo okolja;

| (e) | varstvo okolja; |
| --- | --- |

(e)

varstvo okolja;

| (f) | ukrepi za promocijo in izkoriščanje potenciala proizvodov; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za promocijo in izkoriščanje potenciala proizvodov;

| (f) | ukrepi za promocijo in izkoriščanje potenciala proizvodov; |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za promocijo in izkoriščanje potenciala proizvodov;

| (g) | ukrepi za zaščito ekološkega kmetovanja ter geografskega porekla, oznak kakovosti in geografskih označb; |
| --- | --- |

(g)

ukrepi za zaščito ekološkega kmetovanja ter geografskega porekla, oznak kakovosti in geografskih označb;

| (g) | ukrepi za zaščito ekološkega kmetovanja ter geografskega porekla, oznak kakovosti in geografskih označb; |
| --- | --- |

(g)

ukrepi za zaščito ekološkega kmetovanja ter geografskega porekla, oznak kakovosti in geografskih označb;

| (h) | raziskave, s katerimi se proizvodom doda vrednost, zlasti z novimi možnostmi uporabe, ki ne ogrožajo javnega zdravja; |
| --- | --- |

(h)

raziskave, s katerimi se proizvodom doda vrednost, zlasti z novimi možnostmi uporabe, ki ne ogrožajo javnega zdravja;

| (h) | raziskave, s katerimi se proizvodom doda vrednost, zlasti z novimi možnostmi uporabe, ki ne ogrožajo javnega zdravja; |
| --- | --- |

(h)

raziskave, s katerimi se proizvodom doda vrednost, zlasti z novimi možnostmi uporabe, ki ne ogrožajo javnega zdravja;

| (i) | študije za izboljšanje kakovosti proizvodov; |
| --- | --- |

(i)

študije za izboljšanje kakovosti proizvodov;

| (i) | študije za izboljšanje kakovosti proizvodov; |
| --- | --- |

(i)

študije za izboljšanje kakovosti proizvodov;

| (j) | raziskave, zlasti na področju razvoja pridelovalnih metod, ki omogočajo manjšo rabo fitofarmacevtskih sredstev in sredstev za zaščito zdravja živali ter zagotavljajo ohranjanje tal in ohranjanje ali izboljšanje stanja okolja; |
| --- | --- |

(j)

raziskave, zlasti na področju razvoja pridelovalnih metod, ki omogočajo manjšo rabo fitofarmacevtskih sredstev in sredstev za zaščito zdravja živali ter zagotavljajo ohranjanje tal in ohranjanje ali izboljšanje stanja okolja;

| (j) | raziskave, zlasti na področju razvoja pridelovalnih metod, ki omogočajo manjšo rabo fitofarmacevtskih sredstev in sredstev za zaščito zdravja živali ter zagotavljajo ohranjanje tal in ohranjanje ali izboljšanje stanja okolja; |
| --- | --- |

(j)

raziskave, zlasti na področju razvoja pridelovalnih metod, ki omogočajo manjšo rabo fitofarmacevtskih sredstev in sredstev za zaščito zdravja živali ter zagotavljajo ohranjanje tal in ohranjanje ali izboljšanje stanja okolja;

| (k) | opredelitev
  najnižje zahtevane kakovosti ter
  minimalnih standardov za pakiranje in predstavitev; |
| --- | --- |

(k)

opredelitev
  najnižje zahtevane kakovosti ter
  minimalnih standardov za pakiranje in predstavitev;

najnižje zahtevane kakovosti ter

| (k) | opredelitev minimalnih standardov za pakiranje in predstavitev; |
| --- | --- |

(k)

opredelitev minimalnih standardov za pakiranje in predstavitev;

| (l) | uporaba certificiranega semena in spremljanje kakovosti proizvodov; |
| --- | --- |

(l)

uporaba certificiranega semena in spremljanje kakovosti proizvodov;

| (l) | uporaba certificiranega semena za proizvode
  , ki ne spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2018/848,
  in spremljanje kakovosti proizvodov; |
| --- | --- |

(l)

uporaba certificiranega semena za proizvode
  , ki ne spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2018/848,
  in spremljanje kakovosti proizvodov;

, ki ne spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2018/848,

| (m) | zdravje živali
  ali rastlin ali varnosti
  hrane; |
| --- | --- |

(m)

zdravje živali
  ali rastlin ali varnosti
  hrane;

ali rastlin ali varnosti

| (m) | preprečevanje in obvladovanje fitosanitarnih tveganj, tveganj za
  zdravje živali,
  tveganj za varnost
  hrane
  ali okoljskih tveganj, zlasti z ustanavljanjem vzajemnih skladov ali prispevanjem v takšne sklade; |
| --- | --- |

(m)

preprečevanje in obvladovanje fitosanitarnih tveganj, tveganj za
  zdravje živali,
  tveganj za varnost
  hrane
  ali okoljskih tveganj, zlasti z ustanavljanjem vzajemnih skladov ali prispevanjem v takšne sklade;

preprečevanje in obvladovanje fitosanitarnih tveganj, tveganj za

tveganj za varnost

ali okoljskih tveganj, zlasti z ustanavljanjem vzajemnih skladov ali prispevanjem v takšne sklade;

| (n) | ravnanje s stranskimi proizvodi. |
| --- | --- |

(n)

ravnanje s stranskimi proizvodi.

| (n) | ravnanje s stranskimi proizvodi
  in njihova valorizacija; |
| --- | --- |

(n)

ravnanje s stranskimi proizvodi
  in njihova valorizacija;

in njihova valorizacija;

| (na) | priprava, izvajanje in nadzor tehničnih standardov, kar omogoča natančno ocenjevanje značilnosti proizvoda. |
| --- | --- |

(na)

(na)

priprava, izvajanje in nadzor tehničnih standardov, kar omogoča natančno ocenjevanje značilnosti proizvoda.

priprava, izvajanje in nadzor tehničnih standardov, kar omogoča natančno ocenjevanje značilnosti proizvoda.

Ta pravila ne škodujejo drugim izvajalcem v zadevni državi članici ali Uniji in ne smejo imeti nobenega od učinkov iz člena 210(4) ali biti drugače neskladna z veljavnim pravom Unije ali veljavnimi nacionalnimi pravili.

Ta pravila
  , kjer je to ustrezno, ne posegajo v Uredbo (EU) 2018/848. Prav tako
  ne škodujejo drugim izvajalcem
  , ne preprečujejo vstopa novim izvajalcem
  v zadevni državi članici ali Uniji in ne smejo imeti nobenega od učinkov iz člena 210(4) ali biti drugače neskladna z veljavnim pravom Unije ali veljavnimi nacionalnimi pravili.

, kjer je to ustrezno, ne posegajo v Uredbo (EU) 2018/848. Prav tako

, ne preprečujejo vstopa novim izvajalcem

4a.
     
  Če Komisija sprejme izvedbeni akt v skladu s členom 222 te uredbe, s katerim dovoli, da se člen 101(1) PDEU ne uporablja za sporazume in odločitve iz člena 222(1) te uredbe, se lahko ti sporazumi in odločitve razširijo pod pogoji iz tega člena.

4b.
     
  Če država članica razširi pravila iz odstavka 1, zadevna organizacija določi sorazmerne ukrepe, da se spoštujejo pravila iz teh sporazumov, ki so obvezna na podlagi razširitve.

5.   Razširitev pravil iz odstavka 1 se v celoti objavi v uradni publikaciji zadevne države članice, tako da so izvajalci obveščeni o njej.

5.   Razširitev pravil iz odstavka 1 se v celoti objavi v uradni publikaciji zadevne države članice, tako da so izvajalci obveščeni o njej.

6.   Države članice uradno obvestijo Komisijo o vsaki odločitvi, sprejeti na podlagi tega člena.

6.   Države članice uradno obvestijo Komisijo o vsaki odločitvi, sprejeti na podlagi tega člena.“;

Sprememba 123

Sprememba 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 q (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 q (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 165

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22q) | člen 165 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22q)

(22q)

člen 165 se nadomesti z naslednjim:

Člen 165

„Člen 165

Finančni prispevki nečlanov

Finančni prispevki nečlanov

Kadar se pravila priznane organizacije proizvajalcev, priznanega združenja organizacij proizvajalcev ali priznane medpanožne organizacije v skladu s členom 164 razširijo in so dejavnosti, ki jih pravila zajemajo, v splošnem gospodarskem interesu gospodarskih subjektov, katerih dejavnosti se nanašajo na navedene proizvode, lahko država članica, ki je priznala organizacijo, po posvetovanju z ustreznimi deležniki odloči, da posamezni gospodarski subjekti ali skupine, ki niso člani organizacije, a imajo od teh dejavnosti korist, organizaciji plačajo celoto ali del finančnega prispevka, ki ga plačujejo člani, do višine, do katere so taki prispevki namenjeni za pokrivanje
  neposrednih
  stroškov iz izvajanja
  zadevnih
  dejavnosti.

neposrednih

zadevnih

Kadar se pravila priznane organizacije proizvajalcev, priznanega združenja organizacij proizvajalcev ali priznane medpanožne organizacije v skladu s členom 164 razširijo in so dejavnosti, ki jih pravila zajemajo, v splošnem gospodarskem interesu gospodarskih subjektov, katerih dejavnosti se nanašajo na navedene proizvode, lahko država članica, ki je priznala organizacijo, po posvetovanju z ustreznimi deležniki odloči, da posamezni gospodarski subjekti ali skupine, ki niso člani organizacije, a imajo od teh dejavnosti
  dejansko
  korist, organizaciji plačajo celoto ali del finančnega prispevka, ki ga plačujejo člani, do višine, do katere so taki prispevki namenjeni za pokrivanje stroškov iz izvajanja
  ene ali več
  dejavnosti
  iz člena 164(4)
  .
  Podrobne proračune, povezane z izvajanjem teh dejavnosti, je treba pregledno objaviti, da jih lahko vsi gospodarski subjekti plačniki ali skupine preučijo ne glede na to, ali so člani organizacije ali ne.“;

dejansko

ene ali več

iz člena 164(4)

Podrobne proračune, povezane z izvajanjem teh dejavnosti, je treba pregledno objaviti, da jih lahko vsi gospodarski subjekti plačniki ali skupine preučijo ne glede na to, ali so člani organizacije ali ne.“;

Sprememba 124

Sprememba 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 r (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 r (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 166 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22r) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(22r)

(22r)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 166a

„Člen 166a

Uravnavanje ponudbe kmetijskih proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo razen sira, vina in stegna

Uravnavanje ponudbe kmetijskih proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo razen sira, vina in stegna

1.
     
  Brez poseganja v člene 150, 167 in 172 lahko države članice na zahtevo organizacije proizvajalcev, priznane v skladu s členom 152(1) te uredbe, medpanožne organizacije, priznane v skladu s členom 157(1) te uredbe, ali skupine izvajalcev iz člena 3(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 za omejeno časovno obdobje določijo zavezujoča pravila za uravnavanje ponudbe kmetijskih proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo iz člena 5(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 razen sira, vina in stegna.

2.
     
  Pravila iz odstavka 1 tega člena so pogojena z obstojem predhodnega sporazuma med strankami na geografskem območju iz točke (c) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

Tak sporazum skleneta:

Tak sporazum skleneta:

| (a) | vsaj dve tretjini proizvajalcev tega proizvoda ali surovine za proizvodnjo tega proizvoda ali njihovi predstavniki na geografskem območju iz točke (c) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012; in |
| --- | --- |

(a)

(a)

vsaj dve tretjini proizvajalcev tega proizvoda ali surovine za proizvodnjo tega proizvoda ali njihovi predstavniki na geografskem območju iz točke (c) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012; in

vsaj dve tretjini proizvajalcev tega proizvoda ali surovine za proizvodnjo tega proizvoda ali njihovi predstavniki na geografskem območju iz točke (c) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012; in

| (b) | kjer je ustrezno, vsaj dve tretjini predelovalcev tega kmetijskega proizvoda ali njihovi predstavniki, ki predstavljajo vsaj dve tretjini proizvodnje tega proizvoda na geografskem območju iz iste točke. |
| --- | --- |

(b)

(b)

kjer je ustrezno, vsaj dve tretjini predelovalcev tega kmetijskega proizvoda ali njihovi predstavniki, ki predstavljajo vsaj dve tretjini proizvodnje tega proizvoda na geografskem območju iz iste točke.

kjer je ustrezno, vsaj dve tretjini predelovalcev tega kmetijskega proizvoda ali njihovi predstavniki, ki predstavljajo vsaj dve tretjini proizvodnje tega proizvoda na geografskem območju iz iste točke.

V ustrezno utemeljenih primerih, ko na geografskem območju iz člena 7(1)(c) Uredbe (EU) št. 1151/2012 ni mogoče doseči ravni reprezentativnosti iz točke (a) in/ali (b) tega pododstavka ali ko njihovo ugotavljanje povzroča praktične težave, lahko države članice določijo nacionalne predpise za ugotavljanje ustreznih ravni reprezentativnosti in načine posvetovanja za predhodni sporazum med strankami.

V ustrezno utemeljenih primerih, ko na geografskem območju iz člena 7(1)(c) Uredbe (EU) št. 1151/2012 ni mogoče doseči ravni reprezentativnosti iz točke (a) in/ali (b) tega pododstavka ali ko njihovo ugotavljanje povzroča praktične težave, lahko države članice določijo nacionalne predpise za ugotavljanje ustreznih ravni reprezentativnosti in načine posvetovanja za predhodni sporazum med strankami.

3.
     
  Pravila iz odstavka 1:

| (a) | se nanašajo le na uravnavanje ponudbe zadevnega proizvoda ter prilagajajo ponudbo tega proizvoda glede na povpraševanje po njem; |
| --- | --- |

(a)

(a)

se nanašajo le na uravnavanje ponudbe zadevnega proizvoda ter prilagajajo ponudbo tega proizvoda glede na povpraševanje po njem;

se nanašajo le na uravnavanje ponudbe zadevnega proizvoda ter prilagajajo ponudbo tega proizvoda glede na povpraševanje po njem;

| (b) | učinkujejo le na zadevni proizvod; |
| --- | --- |

(b)

(b)

učinkujejo le na zadevni proizvod;

učinkujejo le na zadevni proizvod;

| (c) | so lahko zavezujoča največ tri leta in se lahko po tem obdobju obnovijo na podlagi nove zahteve iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(c)

(c)

so lahko zavezujoča največ tri leta in se lahko po tem obdobju obnovijo na podlagi nove zahteve iz odstavka 1;

so lahko zavezujoča največ tri leta in se lahko po tem obdobju obnovijo na podlagi nove zahteve iz odstavka 1;

| (d) | ne škodujejo trgovini z drugimi proizvodi, na katere se ta pravila ne nanašajo; |
| --- | --- |

(d)

(d)

ne škodujejo trgovini z drugimi proizvodi, na katere se ta pravila ne nanašajo;

ne škodujejo trgovini z drugimi proizvodi, na katere se ta pravila ne nanašajo;

| (e) | ne zadevajo poslov po prvem trženju zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(e)

(e)

ne zadevajo poslov po prvem trženju zadevnega proizvoda;

ne zadevajo poslov po prvem trženju zadevnega proizvoda;

| (f) | ne omogočajo določanja cen, niti okvirnih ali priporočenih; |
| --- | --- |

(f)

(f)

ne omogočajo določanja cen, niti okvirnih ali priporočenih;

ne omogočajo določanja cen, niti okvirnih ali priporočenih;

| (g) | ne povzročajo, da ni več na voljo prekomeren delež zadevnega proizvoda, ki bi sicer bil na voljo; |
| --- | --- |

(g)

(g)

ne povzročajo, da ni več na voljo prekomeren delež zadevnega proizvoda, ki bi sicer bil na voljo;

ne povzročajo, da ni več na voljo prekomeren delež zadevnega proizvoda, ki bi sicer bil na voljo;

| (h) | ne povzročajo diskriminacije, ovirajo dostopa novih udeležencev do trga ali škodujejo malim proizvajalcem; |
| --- | --- |

(h)

(h)

ne povzročajo diskriminacije, ovirajo dostopa novih udeležencev do trga ali škodujejo malim proizvajalcem;

ne povzročajo diskriminacije, ovirajo dostopa novih udeležencev do trga ali škodujejo malim proizvajalcem;

| (i) | prispevajo k ohranjanju kakovosti (tudi glede zdravja) in/ali razvoju zadevnega proizvoda. |
| --- | --- |

(i)

(i)

prispevajo k ohranjanju kakovosti (tudi glede zdravja) in/ali razvoju zadevnega proizvoda.

prispevajo k ohranjanju kakovosti (tudi glede zdravja) in/ali razvoju zadevnega proizvoda.

4.
     
  Pravila iz odstavka 1 se objavijo v uradnem glasilu zadevne države članice.

5.
     
  Države članice izvajajo preglede, da zagotovijo izpolnjevanje pogojev iz odstavka 3, in razveljavijo pravila iz odstavka 1, če pristojni nacionalni organi ugotovijo neizpolnjevanje teh pogojev.

6.
     
  Države članice nemudoma uradno obvestijo Komisijo o pravilih iz odstavka 1, ki so jih sprejele. Komisija druge države članice obvesti o vseh uradnih obvestilih o takih pravilih.

7.
     
  Komisija lahko kadar koli sprejme izvedbene akte, s katerimi zahteva, da država članica razveljavi pravila, ki jih je ta država članica določila v skladu z odstavkom 1, če Komisija ugotovi, da ta pravila niso v skladu s pogoji iz odstavka 3, da preprečujejo ali izkrivljajo konkurenco na precejšnjem delu notranjega trga ali da ogrožajo prosto trgovino ali doseganje ciljev iz člena 39 PDEU. Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3) te uredbe.“;

Sprememba 243

Sprememba 243

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 s (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 s (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 167

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22s) | člen 167 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22s)

(22s)

člen 167 se nadomesti z naslednjim:

Člen 167

„Člen 167

Pravila trženja za boljše in stabilnejše delovanje skupnega trga za vino

Pravila trženja za boljše in stabilnejše delovanje skupnega trga za vino

1.   Države članice pridelovalke lahko za boljše in stabilnejše delovanje skupnega trga za vino, vključno z grozdjem, moštom in vinom, iz katerih se to vino pridobiva, zlasti s sklepi, ki jih sprejmejo medpanožne organizacije, priznane v skladu s členoma
  157
  in 158, določijo pravila trženja za urejanje ponudbe.

1.   Države članice pridelovalke lahko za boljše in stabilnejše delovanje skupnega trga za vino, vključno z grozdjem, moštom in vinom, iz katerih se to vino pridobiva, zlasti s sklepi, ki jih sprejmejo medpanožne organizacije, priznane v skladu s členoma
  163a
  in 158, določijo pravila trženja za urejanje ponudbe.

Takšna pravila morajo biti sorazmerna z zastavljenim ciljem in ne smejo:

Takšna pravila morajo biti sorazmerna z zastavljenim ciljem in ne smejo:

| (a) | zadevati poslov po prvem trženju zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

zadevati poslov po prvem trženju zadevnega proizvoda;

| (a) | zadevati poslov po prvem trženju zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

zadevati poslov po prvem trženju zadevnega proizvoda;

| (b) | omogočati določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočenimi cenami; |
| --- | --- |

(b)

omogočati določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočenimi cenami;

| (b) | omogočati določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočenimi cenami; |
| --- | --- |

(b)

omogočati določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočenimi cenami;

| (c) | omogočati zadrževanja prevelikega deleža letnega pridelka, ki bi sicer bil na voljo; |
| --- | --- |

(c)

omogočati zadrževanja prevelikega deleža letnega pridelka, ki bi sicer bil na voljo;

| (c) | omogočati zadrževanja prevelikega deleža letnega pridelka, ki bi sicer bil na voljo; |
| --- | --- |

(c)

omogočati zadrževanja prevelikega deleža letnega pridelka, ki bi sicer bil na voljo;

| (d) | omogočati zavrnitve izdaje nacionalnih potrdil in potrdil Unije, ki so potrebna za promet in trženje vina, kadar je tako trženje v skladu z navedenimi pravili. |
| --- | --- |

(d)

omogočati zavrnitve izdaje nacionalnih potrdil in potrdil Unije, ki so potrebna za promet in trženje vina, kadar je tako trženje v skladu z navedenimi pravili.

| (d) | omogočati zavrnitve izdaje nacionalnih potrdil in potrdil Unije, ki so potrebna za promet in trženje vina, kadar je tako trženje v skladu z navedenimi pravili. |
| --- | --- |

(d)

omogočati zavrnitve izdaje nacionalnih potrdil in potrdil Unije, ki so potrebna za promet in trženje vina, kadar je tako trženje v skladu z navedenimi pravili.

2.   Pravila iz odstavka 1 se v celoti objavijo v uradni publikaciji zadevne države članice, tako da so izvajalci o njih obveščeni.

2.   Pravila iz odstavka 1 se v celoti objavijo v uradni publikaciji zadevne države članice, tako da so izvajalci o njih obveščeni.

3.   Države članice uradno obvestijo Komisijo o vsaki odločitvi, sprejeti na podlagi tega člena.

3.   Države članice uradno obvestijo Komisijo o vsaki odločitvi, sprejeti na podlagi tega člena.“;

Sprememba 125

Sprememba 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 t (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 t (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 167 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22t) | v oddelku 4 poglavja III naslova II se vstavi naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(22t)

(22t)

v oddelku 4 poglavja III naslova II se vstavi naslednji člen:

„Člen 167a

„Člen 167a

Pravila trženja za boljše in stabilnejše delovanje skupnega trga za oljčno olje

Pravila trženja za boljše in stabilnejše delovanje skupnega trga za oljčno olje

1.
     
  Države članice proizvajalke lahko za boljše in stabilnejše delovanje skupnega trga v sektorju oljčnega olja določijo pravila trženja za urejanje ponudbe.

Ta pravila so sorazmerna z zastavljenim ciljem in ne:

Ta pravila so sorazmerna z zastavljenim ciljem in ne:

| (a) | zadevajo poslov po prvem trženju zadevnega proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

(a)

zadevajo poslov po prvem trženju zadevnega proizvoda;

zadevajo poslov po prvem trženju zadevnega proizvoda;

| (b) | omogočajo določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočenimi cenami; |
| --- | --- |

(b)

(b)

omogočajo določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočenimi cenami;

omogočajo določanja cen, vključno z okvirnimi ali priporočenimi cenami;

| (c) | omogočajo zadrževanja prevelikega deleža pridelka, ki bi sicer bil na voljo. |
| --- | --- |

(c)

(c)

omogočajo zadrževanja prevelikega deleža pridelka, ki bi sicer bil na voljo.

omogočajo zadrževanja prevelikega deleža pridelka, ki bi sicer bil na voljo.

2.
     
  Pravila iz odstavka 1 se v celoti objavijo v uradni publikaciji zadevne države članice, tako da so izvajalci o njih obveščeni.

3.
     
  Države članice uradno obvestijo Komisijo o kakršnih koli odločitvah, sprejetih na podlagi tega člena.“;

Sprememba 126

Sprememba 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 u (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 u (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 168

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22u) | člen 168 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22u)

(22u)

člen 168 se nadomesti z naslednjim:

Člen 168

„Člen 168

Pogodbeni odnosi

Pogodbeni odnosi

1.   Če država članica brez poseganja v člen 148 o sektorju mleka in mlečnih proizvodov ter člen 125 o sektorju sladkorju v zvezi s kmetijskimi proizvodi iz sektorja, navedenega v členu 1(2), ki ni sektor mleka in mlečnih proizvodov ter sladkorja, odloči da:

1.   Če država članica brez poseganja v člen 148 o sektorju mleka in mlečnih proizvodov ter člen 125 o sektorju sladkorju v zvezi s kmetijskimi proizvodi iz sektorja, navedenega v členu 1(2), ki ni sektor mleka in mlečnih proizvodov ter sladkorja, odloči da:

| (a) | mora obstajati pisna pogodba med strankama za vsako dobavo teh proizvodov na njenem ozemlju s strani proizvajalca predelovalcu ali distributerju in/ali |
| --- | --- |

(a)

mora obstajati pisna pogodba med strankama za vsako dobavo teh proizvodov na njenem ozemlju s strani proizvajalca predelovalcu ali distributerju in/ali

| (a) | mora obstajati pisna pogodba med strankama za vsako dobavo teh proizvodov na njenem ozemlju s strani proizvajalca predelovalcu ali distributerju in/ali |
| --- | --- |

(a)

mora obstajati pisna pogodba med strankama za vsako dobavo teh proizvodov na njenem ozemlju s strani proizvajalca predelovalcu ali distributerju in/ali

| (b) | morajo prvi kupci pripraviti pisno ponudbo za pogodbo o dobavi na njenem ozemlju teh proizvodov s strani proizvajalcev, takšna pogodba ali takšna ponudba za sklenitev pogodbe izpolnjuje pogoje iz odstavka 4 in 6 tega člena. |
| --- | --- |

(b)

morajo prvi kupci pripraviti pisno ponudbo za pogodbo o dobavi na njenem ozemlju teh proizvodov s strani proizvajalcev, takšna pogodba ali takšna ponudba za sklenitev pogodbe izpolnjuje pogoje iz odstavka 4 in 6 tega člena.

| (b) | morajo prvi kupci pripraviti pisno ponudbo za pogodbo o dobavi na njenem ozemlju teh proizvodov s strani proizvajalcev, takšna pogodba ali takšna ponudba za sklenitev pogodbe izpolnjuje pogoje iz odstavka 4 in 6 tega člena. |
| --- | --- |

(b)

morajo prvi kupci pripraviti pisno ponudbo za pogodbo o dobavi na njenem ozemlju teh proizvodov s strani proizvajalcev, takšna pogodba ali takšna ponudba za sklenitev pogodbe izpolnjuje pogoje iz odstavka 4 in 6 tega člena.

1a.   Kadar države članice ne izkoristijo možnosti, ki jih ponuja odstavek 1 tega člena, lahko proizvajalec, organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev za kmetijske proizvode v sektorju iz člena 1(2), razen sektorjev mleka in mlečnih izdelkov ter sladkorja, zahtevajo, da morata strani za vsako oddajo proizvodov predelovalcu ali distributerju skleniti pisno pogodbo in/ali da morajo prvi kupci pripraviti pisno ponudbo pogodbe v skladu s pogoji iz odstavka 4 in prvega pododstavka odstavka 6 tega člena.

1a.   Kadar države članice ne izkoristijo možnosti, ki jih ponuja odstavek 1 tega člena, lahko proizvajalec, organizacija proizvajalcev ali združenje organizacij proizvajalcev za kmetijske proizvode v sektorju iz člena 1(2), razen sektorjev mleka in mlečnih izdelkov ter sladkorja, zahtevajo, da morata strani za vsako oddajo proizvodov predelovalcu ali distributerju skleniti pisno pogodbo in/ali da morajo prvi kupci pripraviti pisno ponudbo pogodbe v skladu s pogoji iz odstavka 4 in prvega pododstavka odstavka 6 tega člena.

Če je prvi kupec mikro-, malo ali srednje podjetje v smislu Priporočila 2003/361/ES, pogodba in/ali ponudba pogodbe nista obvezni, brez poseganja v možnost strani, da uporabita standardno pogodbo, ki jo pripravi medpanožna organizacija.

Če je prvi kupec mikro-, malo ali srednje podjetje v smislu Priporočila 2003/361/ES, pogodba in/ali ponudba pogodbe nista obvezni, brez poseganja v možnost strani, da uporabita standardno pogodbo, ki jo pripravi medpanožna organizacija.

2.   Kadar država članica odloči, da mora biti med strankama sklenjena pisna pogodba, kadar proizvajalec predelovalcu dobavi proizvode iz tega člena, odloči tudi, katero stopnjo ali stopnje dobave zajema taka pogodba, če dobava zadevnih proizvodov poteka prek enega ali več posrednikov.

2.   Kadar država članica odloči, da mora biti med strankama sklenjena pisna pogodba, kadar proizvajalec predelovalcu dobavi proizvode iz tega člena, odloči tudi, katero stopnjo ali stopnje dobave zajema taka pogodba, če dobava zadevnih proizvodov poteka prek enega ali več posrednikov.

Države članice zagotovijo, da določbe, sprejete na podlagi tega člena, ne škodujejo pravilnemu delovanju notranjega trga.

Države članice zagotovijo, da določbe, sprejete na podlagi tega člena, ne škodujejo pravilnemu delovanju notranjega trga.

3.   V primeru iz odstavka 2 lahko država članica vzpostavi mehanizem za mediacijo, ki bo zajemal primere, ko ni sporazuma o sklenitvi takšne pogodbe, da se tako zagotovijo pravični pogodbeni odnosi.

3.   V primeru iz odstavka 2 lahko država članica vzpostavi mehanizem za mediacijo, ki bo zajemal primere, ko ni sporazuma o sklenitvi takšne pogodbe, da se tako zagotovijo pravični pogodbeni odnosi.

4.   Vsaka pogodba ali ponudba pogodbe iz odstavkov 1 in 1a:

4.   Vsaka pogodba ali ponudba pogodbe iz odstavkov 1 in 1a:

| (a) | se pripravi pred oddajo; |
| --- | --- |

(a)

se pripravi pred oddajo;

| (a) | se pripravi pred oddajo; |
| --- | --- |

(a)

se pripravi pred oddajo;

| (b) | se pripravi v pisni obliki in |
| --- | --- |

(b)

se pripravi v pisni obliki in

| (b) | se pripravi v pisni obliki in |
| --- | --- |

(b)

se pripravi v pisni obliki in

| (c) | vsebuje zlasti naslednje elemente: |
| --- | --- |

(c)

vsebuje zlasti naslednje elemente:

| (c) | vsebuje zlasti naslednje elemente: |
| --- | --- |

(c)

vsebuje zlasti naslednje elemente:

| | (i) | ceno, ki se plača za oddajo ter je:– nespremenljiva in določena v pogodbi in/ali– izračunana s kombiniranjem različnih dejavnikov, določenih v pogodbi, ki lahko vključujejo
  tržne
  kazalnike, ki odražajo spremembe tržnih razmer, dobavljene količine in kakovost ali sestavo dobavljenih kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- | --- |

(i)

ceno, ki se plača za oddajo ter je:– nespremenljiva in določena v pogodbi in/ali– izračunana s kombiniranjem različnih dejavnikov, določenih v pogodbi, ki lahko vključujejo
  tržne
  kazalnike, ki odražajo spremembe tržnih razmer, dobavljene količine in kakovost ali sestavo dobavljenih kmetijskih proizvodov;

tržne

| | (i) | ceno, ki se plača za oddajo ter je nespremenljiva in določena v pogodbi in/ali – izračunana s kombiniranjem različnih dejavnikov, določenih v pogodbi, ki lahko vključujejo
  objektivne
  kazalnike
  proizvodnih in tržnih stroškov
  , ki
  so zlahka dostopni in razumljivi ter
  odražajo spremembe tržnih razmer, dobavljene količine in kakovost ali sestavo dobavljenih kmetijskih proizvodov
  . V ta namen lahko države članice, ki so se odločile za uporabo odstavka 1, določijo kazalnike v skladu z objektivnimi merili ter na podlagi študij o proizvodnji in prehranski verigi, da jih lahko kadar koli določijo
  ; |
| --- | --- | --- |

(i)

ceno, ki se plača za oddajo ter je nespremenljiva in določena v pogodbi in/ali – izračunana s kombiniranjem različnih dejavnikov, določenih v pogodbi, ki lahko vključujejo
  objektivne
  kazalnike
  proizvodnih in tržnih stroškov
  , ki
  so zlahka dostopni in razumljivi ter
  odražajo spremembe tržnih razmer, dobavljene količine in kakovost ali sestavo dobavljenih kmetijskih proizvodov
  . V ta namen lahko države članice, ki so se odločile za uporabo odstavka 1, določijo kazalnike v skladu z objektivnimi merili ter na podlagi študij o proizvodnji in prehranski verigi, da jih lahko kadar koli določijo
  ;

objektivne

proizvodnih in tržnih stroškov

so zlahka dostopni in razumljivi ter

. V ta namen lahko države članice, ki so se odločile za uporabo odstavka 1, določijo kazalnike v skladu z objektivnimi merili ter na podlagi študij o proizvodnji in prehranski verigi, da jih lahko kadar koli določijo

| | (ii) | količino in kakovost zadevnih proizvodov, ki se lahko dobavijo ali se morajo dobaviti, in čas teh dobav; |
| --- | --- | --- |

(ii)

količino in kakovost zadevnih proizvodov, ki se lahko dobavijo ali se morajo dobaviti, in čas teh dobav;

| | (ii) | količino in kakovost zadevnih proizvodov, ki se lahko dobavijo ali se morajo dobaviti, in čas teh dobav; |
| --- | --- | --- |

(ii)

količino in kakovost zadevnih proizvodov, ki se lahko dobavijo ali se morajo dobaviti, in čas teh dobav;

| | (iii) | trajanje pogodbe, ki se lahko sklene bodisi za določen bodisi za nedoločen čas, ter določbe o odpovedi; |
| --- | --- | --- |

(iii)

trajanje pogodbe, ki se lahko sklene bodisi za določen bodisi za nedoločen čas, ter določbe o odpovedi;

| | (iii) | trajanje pogodbe, ki se lahko sklene bodisi za določen bodisi za nedoločen čas, ter določbe o odpovedi; |
| --- | --- | --- |

(iii)

trajanje pogodbe, ki se lahko sklene bodisi za določen bodisi za nedoločen čas, ter določbe o odpovedi;

| | (iv) | podrobnosti o plačilnih rokih in postopkih; |
| --- | --- | --- |

(iv)

podrobnosti o plačilnih rokih in postopkih;

| | (iv) | podrobnosti o plačilnih rokih in postopkih; |
| --- | --- | --- |

(iv)

podrobnosti o plačilnih rokih in postopkih;

| | (v) | načine zbiranja ali dobave kmetijskih proizvodov ter |
| --- | --- | --- |

(v)

načine zbiranja ali dobave kmetijskih proizvodov ter

| | (v) | načine zbiranja ali dobave kmetijskih proizvodov ter |
| --- | --- | --- |

(v)

načine zbiranja ali dobave kmetijskih proizvodov ter

| | (vi) | pravila, ki se uporabljajo v primeru višje sile. |
| --- | --- | --- |

(vi)

pravila, ki se uporabljajo v primeru višje sile.

| | (vi) | pravila, ki se uporabljajo v primeru višje sile. |
| --- | --- | --- |

(vi)

pravila, ki se uporabljajo v primeru višje sile.

5.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 1a se pogodba ali ponudba pogodbe ne zahteva, kadar član zadruge odda zadevne proizvode zadrugi, katere član je, če statut te zadruge ali pravila in odločitve, ki so v njem določeni ali iz njega izhajajo, vsebujejo določbe s podobnimi učinki, kot jih imajo določbe iz točk (a), (b) in (c) odstavka 4.

5.   Z odstopanjem od odstavkov 1 in 1a se pogodba ali ponudba pogodbe ne zahteva, kadar član zadruge odda zadevne proizvode zadrugi, katere član je, če statut te zadruge ali pravila in odločitve, ki so v njem določeni ali iz njega izhajajo, vsebujejo določbe s podobnimi učinki, kot jih imajo določbe iz točk (a), (b) in (c) odstavka 4.

6.   Stranke se prosto pogajajo o vseh elementih pogodb za dobavo kmetijskih proizvodov, ki jih sklenejo proizvajalci, zbiralci, predelovalci ali distributerji, tudi o elementih iz točke (c) odstavka 4.Ne glede na prvi pododstavek se uporabljata ena ali obe točki:

6.   Stranke se prosto pogajajo o vseh elementih pogodb za dobavo kmetijskih proizvodov, ki jih sklenejo proizvajalci, zbiralci, predelovalci ali distributerji, tudi o elementih iz točke (c) odstavka 4. Ne glede na prvi pododstavek se uporabljata ena ali obe točki:

| (a) | kadar država članica odloči, da so pisne pogodbe za dobavo kmetijskih proizvodov obvezne v skladu z odstavkom 1, lahko določi minimalno trajanje pogodbe, ki velja samo za pisne pogodbe med proizvajalcem in prvim kupcem kmetijskih proizvodov. Tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga; |
| --- | --- |

(a)

kadar država članica odloči, da so pisne pogodbe za dobavo kmetijskih proizvodov obvezne v skladu z odstavkom 1, lahko določi minimalno trajanje pogodbe, ki velja samo za pisne pogodbe med proizvajalcem in prvim kupcem kmetijskih proizvodov. Tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga;

| (a) | kadar država članica odloči, da so pisne pogodbe za dobavo kmetijskih proizvodov obvezne v skladu z odstavkom 1, lahko določi minimalno trajanje pogodbe, ki velja samo za pisne pogodbe med proizvajalcem in prvim kupcem kmetijskih proizvodov. Tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga; |
| --- | --- |

(a)

kadar država članica odloči, da so pisne pogodbe za dobavo kmetijskih proizvodov obvezne v skladu z odstavkom 1, lahko določi minimalno trajanje pogodbe, ki velja samo za pisne pogodbe med proizvajalcem in prvim kupcem kmetijskih proizvodov. Tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga;

| (b) | kadar država članica odloči, da mora prvi kupec kmetijskih proizvodov proizvajalcu dati pisno ponudbo za sklenitev pogodbe v skladu z odstavkom 1, lahko določi, da mora ponudba vsebovati minimalno trajanje pogodbe, ki je za ta namen določeno v nacionalni zakonodaji. Tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga. |
| --- | --- |

(b)

kadar država članica odloči, da mora prvi kupec kmetijskih proizvodov proizvajalcu dati pisno ponudbo za sklenitev pogodbe v skladu z odstavkom 1, lahko določi, da mora ponudba vsebovati minimalno trajanje pogodbe, ki je za ta namen določeno v nacionalni zakonodaji. Tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga.

| (b) | kadar država članica odloči, da mora prvi kupec kmetijskih proizvodov proizvajalcu dati pisno ponudbo za sklenitev pogodbe v skladu z odstavkom 1, lahko določi, da mora ponudba vsebovati minimalno trajanje pogodbe, ki je za ta namen določeno v nacionalni zakonodaji. Tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga. |
| --- | --- |

(b)

kadar država članica odloči, da mora prvi kupec kmetijskih proizvodov proizvajalcu dati pisno ponudbo za sklenitev pogodbe v skladu z odstavkom 1, lahko določi, da mora ponudba vsebovati minimalno trajanje pogodbe, ki je za ta namen določeno v nacionalni zakonodaji. Tako minimalno trajanje pogodbe je vsaj šest mesecev in ne škoduje pravilnemu delovanju notranjega trga.

Drugi pododstavek ne posega v pravico proizvajalca, da tako minimalno trajanje pogodbe zavrne, pod pogojem, da to stori pisno. V tem primeru se stranki prosto pogajata o vseh elementih pogodbe, tudi o elementih iz točke (c) odstavka 4.

Drugi pododstavek ne posega v pravico proizvajalca, da tako minimalno trajanje pogodbe zavrne, pod pogojem, da to stori pisno. V tem primeru se stranki prosto pogajata o vseh elementih pogodbe, tudi o elementih iz točke (c) odstavka 4.

7.   Države članice, ki uporabljajo možnosti iz tega člena, zagotovijo, da sprejete določbe ne škodujejo pravilnemu delovanju notranjega trga. Države članice Komisijo obvestijo o tem, kako uporabljajo ukrepe, sprejete na podlagi tega člena.

7.   Države članice, ki uporabljajo možnosti iz tega člena, zagotovijo, da sprejete določbe ne škodujejo pravilnemu delovanju notranjega trga. Države članice Komisijo obvestijo o tem, kako uporabljajo ukrepe, sprejete na podlagi tega člena.

8.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi ukrepe, potrebne za enotno uporabo točk (a) in (b) odstavka 4 ter odstavka 5 tega člena, in ukrepe v zvezi z uradnim obveščanjem, ki ga države članice izvedejo v skladu s tem členom.

8.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi ukrepe, potrebne za enotno uporabo točk (a) in (b) odstavka 4 ter odstavka 5 tega člena, in ukrepe v zvezi z uradnim obveščanjem, ki ga države članice izvedejo v skladu s tem členom.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).“;

Sprememba 127

Sprememba 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 v (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 v (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 172 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22v) | v členu 172 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22v)

(22v)

v členu 172 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

2.   Pravila iz odstavka 1 tega člena so pogojena z obstojem predhodnega sporazuma med strankami na geografskem območju iz točke (c) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Tak sporazum se po posvetovanju z rejci prašičev na geografskem območju sklene med vsaj dvema tretjinama predelovalcev tega stegna, ki predstavljata najmanj dve tretjini proizvodnje tega stegna na geografskem območju iz točke (c) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in, če to kot ustrezno oceni država članica, najmanj dvema tretjinama rejcev prašičev na geografskem območju iz
  točke (c) člena 7(1) Uredbe (EU) št
  .
  1151/2012.

„2.   Pravila iz odstavka 1 tega člena so pogojena z obstojem predhodnega sporazuma med strankami na geografskem območju iz točke (c) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012. Tak sporazum se po posvetovanju z rejci prašičev na geografskem območju sklene med vsaj dvema tretjinama predelovalcev tega stegna
  ali njihovih predstavnikov
  , ki predstavljata najmanj dve tretjini proizvodnje tega stegna na geografskem območju iz točke (c) člena 7(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in, če to kot ustrezno oceni država članica, najmanj dvema tretjinama rejcev prašičev na geografskem območju iz
  te točke
  .“;

Sprememba 244

Sprememba 244

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 w (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 w (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 172 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22w) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(22w)

(22w)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 172a

Porazdelitev vrednosti za medpanožne organizacije

Brez poseganja v kakršne koli posebne klavzule o porazdelitvi vrednosti v sektorju sladkorja se lahko kmetje, pa tudi združenja kmetov, in njihovi prvi kupci ter eno ali več podjetij, ki delujejo na različnih ravneh proizvodne, predelovalne ali distribucijske verige, dogovorijo o klavzulah o porazdelitvi vrednosti, vključno z dogajanjem na referenčnih trgih, ki določajo, kako se vsak razvoj relevantnih tržnih cen za zadevne proizvode ali drugih trgov primarnih proizvodov porazdeli med njimi, pri čemer je treba upoštevati proizvodne stroške.“;

Sprememba 245

Sprememba 245

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 x (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 x (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 172 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22x) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(22x)

(22x)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 172b

„Člen 172b

Porazdelitev vrednosti proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo

Porazdelitev vrednosti proizvodov z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo

Za proizvode z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, priznano v skladu s pravom Unije, lahko medpanožne organizacije, priznane v skladu s členom 157, sprejmejo pravila o porazdelitvi vrednosti med izvajalci dejavnosti na različnih ravneh pridelave ter po potrebi predelave in trženja, za katere lahko z odstopanjem od člena 101(1) PDEU zaprosijo za razširitev na podlagi člena 164(1) te uredbe.

Za proizvode z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, priznano v skladu s pravom Unije, lahko medpanožne organizacije, priznane v skladu s členom 157, sprejmejo pravila o porazdelitvi vrednosti med izvajalci dejavnosti na različnih ravneh pridelave ter po potrebi predelave in trženja, za katere lahko z odstopanjem od člena 101(1) PDEU zaprosijo za razširitev na podlagi člena 164(1) te uredbe.

Takšni sporazumi, odločitve ali usklajene prakse morajo biti sorazmerni z zastavljenim ciljem in ne smejo:

Takšni sporazumi, odločitve ali usklajene prakse morajo biti sorazmerni z zastavljenim ciljem in ne smejo:

| (a) | zajemati določanja cen končnih proizvodov, ki se prodajajo potrošnikom; |
| --- | --- |

(a)

(a)

zajemati določanja cen končnih proizvodov, ki se prodajajo potrošnikom;

zajemati določanja cen končnih proizvodov, ki se prodajajo potrošnikom;

| (b) | preprečevati konkurence za bistveni del teh proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

(b)

preprečevati konkurence za bistveni del teh proizvodov;

preprečevati konkurence za bistveni del teh proizvodov;

| (c) | ustvarjati prevelikega neravnovesja med različnimi stopnjami vrednostne verige zadevnega sektorja.“; |
| --- | --- |

(c)

(c)

ustvarjati prevelikega neravnovesja med različnimi stopnjami vrednostne verige zadevnega sektorja.“;

ustvarjati prevelikega neravnovesja med različnimi stopnjami vrednostne verige zadevnega sektorja.“;

Sprememba 130

Sprememba 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 y (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 y (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 173 – odstavek 1 – točka b

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22y) | v členu 173(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22y)

(22y)

v členu 173(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

| (b) | pravil takšnih organizacij in združenj, statutov organizacij, ki niso organizacije proizvajalcev, posebnih pogojev, veljavnih za statute organizacij proizvajalcev v določenih sektorjih, vključno z 
  odstopanji
  od obveznosti trženja celotne proizvodnje prek organizacije proizvajalcev iz drugega pododstavka člena 160, strukture, trajanja članstva, velikosti, odgovornosti in dejavnosti teh organizacij in združenj, učinkov, ki izhajajo iz priznanja, preklica priznanja in združitev; |
| --- | --- |

(b)

pravil takšnih organizacij in združenj, statutov organizacij, ki niso organizacije proizvajalcev, posebnih pogojev, veljavnih za statute organizacij proizvajalcev v določenih sektorjih, vključno z 
  odstopanji
  od obveznosti trženja celotne proizvodnje prek organizacije proizvajalcev iz drugega pododstavka člena 160, strukture, trajanja članstva, velikosti, odgovornosti in dejavnosti teh organizacij in združenj, učinkov, ki izhajajo iz priznanja, preklica priznanja in združitev;

odstopanji

| „(b) | pravil takšnih organizacij in združenj, statutov organizacij, ki niso organizacije proizvajalcev, posebnih pogojev, veljavnih za statute organizacij proizvajalcev v določenih sektorjih, vključno z 
  odstopanjem
  od obveznosti trženja celotne proizvodnje prek organizacije proizvajalcev iz drugega pododstavka člena 160
  (1a);določitve odstotkov iz odstavkov 2 in 3 navedenega člena ter kategorij proizvodov iz odstavka 1a, za katere ti odstotki veljajo
  , strukture, trajanja članstva, velikosti, odgovornosti in dejavnosti teh organizacij in združenj, učinkov, ki izhajajo iz priznanja, preklica priznanja in združitev;“; |
| --- | --- |

„(b)

pravil takšnih organizacij in združenj, statutov organizacij, ki niso organizacije proizvajalcev, posebnih pogojev, veljavnih za statute organizacij proizvajalcev v določenih sektorjih, vključno z 
  odstopanjem
  od obveznosti trženja celotne proizvodnje prek organizacije proizvajalcev iz drugega pododstavka člena 160
  (1a);določitve odstotkov iz odstavkov 2 in 3 navedenega člena ter kategorij proizvodov iz odstavka 1a, za katere ti odstotki veljajo
  , strukture, trajanja članstva, velikosti, odgovornosti in dejavnosti teh organizacij in združenj, učinkov, ki izhajajo iz priznanja, preklica priznanja in združitev;“;

odstopanjem

(1a);določitve odstotkov iz odstavkov 2 in 3 navedenega člena ter kategorij proizvodov iz odstavka 1a, za katere ti odstotki veljajo

Sprememba 131

Sprememba 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 z (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 z (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 176 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22z) | v členu 176 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22z)

(22z)

v členu 176 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

3.   Dovoljenja so veljavna v celotni Uniji.

„3.   Dovoljenja so veljavna v celotni Uniji.
  Vsi podatki o vlagateljih, ki jih države članice zberejo ob izdaji dovoljenj, se vsak mesec sporočijo Komisiji.“;

Sprememba 133

Sprememba 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 a a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 a a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 1 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22aa) | v prvem pododstavku člena 182(1) se doda naslednja točka: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(22aa)

(22aa)

v prvem pododstavku člena 182(1) se doda naslednja točka:

| „(ba) | obseg uvoza v določenem letu po preferenčnih stopnjah, dogovorjenih med Unijo in tretjimi državami v okviru sporazumov o prosti trgovini, presega določeno raven (obseg trgovinske izpostavljenosti).“; |
| --- | --- |

„(ba)

„(ba)

obseg uvoza v določenem letu po preferenčnih stopnjah, dogovorjenih med Unijo in tretjimi državami v okviru sporazumov o prosti trgovini, presega določeno raven (obseg trgovinske izpostavljenosti).“;

obseg uvoza v določenem letu po preferenčnih stopnjah, dogovorjenih med Unijo in tretjimi državami v okviru sporazumov o prosti trgovini, presega določeno raven (obseg trgovinske izpostavljenosti).“;

Sprememba 134

Sprememba 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 a b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 a b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 182 – odstavek 1 – pododstavek 1 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22ab) | v prvem pododstavku člena 182(1) se doda naslednja točka: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(22ab)

(22ab)

v prvem pododstavku člena 182(1) se doda naslednja točka:

| „(bb) | tretje države ne izpolnjujejo standardov Unije na področju varstva rastlin in dobrobiti živali.“; |
| --- | --- |

„(bb)

„(bb)

tretje države ne izpolnjujejo standardov Unije na področju varstva rastlin in dobrobiti živali.“;

tretje države ne izpolnjujejo standardov Unije na področju varstva rastlin in dobrobiti živali.“;

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 a c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 a c (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 182 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22ac) | v členu 182(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22ac)

(22ac)

v členu 182(1) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

Sprožitvena količina temelji na možnostih za dostop na trg, opredeljenih kot uvoz, izražen kot odstotek ustrezne domače porabe v preteklih treh letih.

„Sprožitvena količina temelji na možnostih za dostop na trg, opredeljenih kot uvoz, izražen kot odstotek ustrezne domače porabe v preteklih treh letih.
  Redno se ponovno opredeljuje, da se upoštevajo spremembe v velikosti trga Unije. Sprožitvena cena se redno opredeljuje na novo, da se upoštevajo spremembe na svetovnih trgih in pri proizvodnih stroških.“;

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 a d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 a d (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 182 – odstavek 1 – pododstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22ad) | v členu 182(1) se doda naslednji pododstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(22ad)

(22ad)

v členu 182(1) se doda naslednji pododstavek:

„Obseg trgovinske izpostavljenosti se določi na podlagi uvoza po preferenčni stopnji, izraženega kot odstotek vzdržne skupne ravni trgovinske izpostavljenosti za zadevne sektorje.“;

Sprememba 137

Sprememba 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 a e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 a e (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 184 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22ae) | v členu 184 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(22ae)

(22ae)

v členu 184 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

2.   Tarifne kvote se upravljajo na način, s katerim se prepreči vsakršna diskriminacija med zadevnimi izvajalci, tako da se uporabi ena izmed naslednjih metod, kombinacija teh metod ali druga ustrezna metoda:

„2.   Tarifne kvote se upravljajo na način, s katerim se prepreči vsakršna diskriminacija med zadevnimi izvajalci, tako da se uporabi ena izmed naslednjih metod, kombinacija teh metod ali druga ustrezna metoda:

| (a) | metoda, ki temelji na kronološkem vrstnem redu vloženih zahtevkov (načelo „prvi prispe, prvi dobi“); |
| --- | --- |

(a)

metoda, ki temelji na kronološkem vrstnem redu vloženih zahtevkov (načelo „prvi prispe, prvi dobi“);

| (a) | metoda, ki temelji na kronološkem vrstnem redu vloženih zahtevkov (načelo ‚prvi prispe, prvi dobi‘); |
| --- | --- |

(a)

metoda, ki temelji na kronološkem vrstnem redu vloženih zahtevkov (načelo ‚prvi prispe, prvi dobi‘);

| (b) | metoda razdelitve sorazmerno z zahtevanimi količinami ob vložitvi zahtevkov („metoda hkratnega preverjanja“); |
| --- | --- |

(b)

metoda razdelitve sorazmerno z zahtevanimi količinami ob vložitvi zahtevkov („metoda hkratnega preverjanja“);

| (b) | metoda razdelitve sorazmerno z zahtevanimi količinami ob vložitvi zahtevkov (‚metoda hkratnega preverjanja‘); |
| --- | --- |

(b)

metoda razdelitve sorazmerno z zahtevanimi količinami ob vložitvi zahtevkov (‚metoda hkratnega preverjanja‘);

| (c) | metoda, ki temelji na upoštevanju običajnih trgovinskih tokov („metoda tradicionalnih/novih izvajalcev“). |
| --- | --- |

(c)

metoda, ki temelji na upoštevanju običajnih trgovinskih tokov („metoda tradicionalnih/novih izvajalcev“).

| (c) | metoda, ki temelji na upoštevanju običajnih trgovinskih tokov (‚metoda tradicionalnih/novih izvajalcev‘). |
| --- | --- |

(c)

metoda, ki temelji na upoštevanju običajnih trgovinskih tokov (‚metoda tradicionalnih/novih izvajalcev‘).

| (d) | metoda, ki omogoča porazdelitev na različne izvajalce dejavnosti, tudi z upoštevanjem ustreznih socialnih in okoljskih standardov, kot so temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela in večstranski okoljski sporazumi, katerih pogodbenica je EU.“; |
| --- | --- |

(d)

(d)

metoda, ki omogoča porazdelitev na različne izvajalce dejavnosti, tudi z upoštevanjem ustreznih socialnih in okoljskih standardov, kot so temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela in večstranski okoljski sporazumi, katerih pogodbenica je EU.“;

metoda, ki omogoča porazdelitev na različne izvajalce dejavnosti, tudi z upoštevanjem ustreznih socialnih in okoljskih standardov, kot so temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela in večstranski okoljski sporazumi, katerih pogodbenica je EU.“;

Sprememba 138

Sprememba 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 a f (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 22 a f (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 188 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (22af) | v poglavju III se doda naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(22af)

(22af)

v poglavju III se doda naslednji člen:

„Člen 188a

Uvoz kmetijskih in agroživilskih proizvodov iz tretjih držav

Kmetijski in agroživilski proizvodi se lahko uvozijo iz tretjih držav samo, če izpolnjujejo proizvodne standarde in obveznosti, zlasti na področju varstva okolja in varovanja zdravja, ki so skladni s tistimi, sprejetimi za enake proizvode, pridelane v Uniji ali pridobljene iz takih proizvodov. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila glede skladnosti, ki se uporabljajo za izvajalce na področju uvoza, pri čemer upošteva sporazume o vzajemnosti s tretjimi državami. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).“;

Sprememba 139

Sprememba 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 23

Člen 1 – odstavek 1 – točka 23

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 189

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (23) | člen 189 se črta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(23)

(23)

člen 189 se črta;

črtano

črtano

Sprememba 140

Sprememba 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 206

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26a) | člen 206 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(26a)

(26a)

člen 206 se nadomesti z naslednjim:

Člen 206

„Člen 206

Smernice Komisije za uporabo pravil konkurence v kmetijstvu

Smernice Komisije za uporabo pravil konkurence v kmetijstvu

V skladu s členom 42 PDEU in razen če je v tej uredbi določeno drugače, se členi od 101 do 106 PDEU in določbe za njihovo izvajanje ob upoštevanju členov od 207 do 210 te uredbe uporabljajo za vse sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) in člena 102 PDEU, ki se nanašajo na pridelavo kmetijskih proizvodov ali trgovino z njimi.

V skladu s členom 42 PDEU in razen če je v tej uredbi določeno drugače, se členi od 101 do 106 PDEU in določbe za njihovo izvajanje ob upoštevanju členov od 207 do 210 te uredbe uporabljajo za vse sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) in člena 102 PDEU, ki se nanašajo na pridelavo kmetijskih proizvodov ali trgovino z njimi.

Da bi zagotovili delovanje notranjega trga
  in
  enotno uporabo pravil Unije na področju konkurence, Komisija in organi držav članic za konkurenco
  v tesnem sodelovanju
  uporabljajo pravila Unije na področju konkurence.

in

v tesnem sodelovanju

Da bi zagotovili delovanje notranjega trga
  ter
  enotno
  razlago in
  uporabo pravil Unije na področju konkurence, Komisija in organi držav članic za konkurenco
  tesno sodelujejo in, kolikor je mogoče, usklajujejo svoje dejavnosti, kadar
  uporabljajo pravila Unije na področju konkurence.

ter

razlago in

tesno sodelujejo in, kolikor je mogoče, usklajujejo svoje dejavnosti, kadar

Komisija poleg tega po potrebi objavi smernice v pomoč nacionalnim organom za konkurenco ter podjetjem.

Komisija poleg tega po potrebi objavi smernice v pomoč nacionalnim organom za konkurenco ter podjetjem.“;

Sprememba 246

Sprememba 246

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Del IV – poglavje I – člen 206 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26b) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(26b)

(26b)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 206a

„Člen 206a

Preprodaja z izgubo

Preprodaja z izgubo

1.
     
  Kmetijski proizvodi iz sektorja, navedenega v členu 1(2), se ne preprodajajo z izgubo.

2.
     
  Izjeme od odstavka 1 se nanašajo na primere, v katerih lahko države članice v ustrezno utemeljenih primerih dovolijo preprodajo kmetijskih proizvodov z izgubo, da bi preprečile nastajanje živilskih odpadkov.

Da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227, s katerimi se ta uredba dopolni z določitvijo meril za izjeme v zvezi z živilskimi odpadki iz prvega pododstavka.

Da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227, s katerimi se ta uredba dopolni z določitvijo meril za izjeme v zvezi z živilskimi odpadki iz prvega pododstavka.

3.
     
  Za namene tega člena:

| (a) | ‚preprodaja z izgubo‘ pomeni prodajo kmetijskih proizvodov za ceno, ki je nižja od neto nakupne cene, pri čemer se neto nakupna cena razume kot nabavna cena po računu, povečana za stroške prevoza in davke za transakcijo ter zmanjšana za sorazmerni del vseh finančnih koristi, ki jih dobavitelj odobri kupcu; |
| --- | --- |

(a)

(a)

‚preprodaja z izgubo‘ pomeni prodajo kmetijskih proizvodov za ceno, ki je nižja od neto nakupne cene, pri čemer se neto nakupna cena razume kot nabavna cena po računu, povečana za stroške prevoza in davke za transakcijo ter zmanjšana za sorazmerni del vseh finančnih koristi, ki jih dobavitelj odobri kupcu;

‚preprodaja z izgubo‘ pomeni prodajo kmetijskih proizvodov za ceno, ki je nižja od neto nakupne cene, pri čemer se neto nakupna cena razume kot nabavna cena po računu, povečana za stroške prevoza in davke za transakcijo ter zmanjšana za sorazmerni del vseh finančnih koristi, ki jih dobavitelj odobri kupcu;

| (b) | ‚živilski odpadki‘ pomeni vsa živila, opredeljena v členu 2 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, ki so postala odpadek;“; |
| --- | --- |

(b)

(b)

‚živilski odpadki‘ pomeni vsa živila, opredeljena v členu 2 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, ki so postala odpadek;“;

‚živilski odpadki‘ pomeni vsa živila, opredeljena v členu 2 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta, ki so postala odpadek;“;

Sprememba 141

Sprememba 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 c (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 207

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26c) | člen 207 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(26c)

(26c)

člen 207 se nadomesti z naslednjim:

Člen 207

„Člen 207

Upoštevni trg

Upoštevni trg

Na podlagi opredelitve upoštevnega trga je mogoče opredeliti in določiti območje konkurence med podjetji; opredelitev upoštevnega trga temelji na dveh kumulativnih elementih:

Na podlagi opredelitve upoštevnega trga je mogoče opredeliti in določiti območje konkurence med podjetji; opredelitev upoštevnega trga temelji na dveh kumulativnih elementih:

| (a) | upoštevni proizvodni trg: v tem poglavju „proizvodni trg“ pomeni trg z vsemi proizvodi, ki jih potrošnik zaradi njihove značilnosti, cene in predvidene uporabe
  šteje
  za zamenljive ali nadomestljive; |
| --- | --- |

(a)

upoštevni proizvodni trg: v tem poglavju „proizvodni trg“ pomeni trg z vsemi proizvodi, ki jih potrošnik zaradi njihove značilnosti, cene in predvidene uporabe
  šteje
  za zamenljive ali nadomestljive;

šteje

| (a) | upoštevni proizvodni trg: v tem poglavju ‚proizvodni trg‘ pomeni trg z vsemi proizvodi, ki jih
  stranka in
  potrošnik zaradi njihove značilnosti, cene in predvidene uporabe
  štejeta
  za zamenljive ali nadomestljive; |
| --- | --- |

(a)

upoštevni proizvodni trg: v tem poglavju ‚proizvodni trg‘ pomeni trg z vsemi proizvodi, ki jih
  stranka in
  potrošnik zaradi njihove značilnosti, cene in predvidene uporabe
  štejeta
  za zamenljive ali nadomestljive;

stranka in

štejeta

| (b) | upoštevni geografski trg: v tem poglavju „geografski trg“ pomeni trg, ki zajema območje, na katerem so zadevna podjetja vključena v ponudbo zadevnih proizvodov in na katerem so pogoji konkurence dovolj homogeni ter ki ga je mogoče ločiti od sosednjih območij, zlasti zato, ker so pogoji konkurence v teh območjih občutno drugačni.“ |
| --- | --- |

(b)

upoštevni geografski trg: v tem poglavju „geografski trg“ pomeni trg, ki zajema območje, na katerem so zadevna podjetja vključena v ponudbo zadevnih proizvodov in na katerem so pogoji konkurence dovolj homogeni ter ki ga je mogoče ločiti od sosednjih območij, zlasti zato, ker so pogoji konkurence v teh območjih občutno drugačni.“

| (b) | upoštevni geografski trg: v tem poglavju ‚geografski trg‘ pomeni trg, ki zajema območje, na katerem so zadevna podjetja vključena v ponudbo zadevnih proizvodov in na katerem so pogoji konkurence dovolj homogeni ter ki ga je mogoče ločiti od sosednjih območij, zlasti zato, ker so pogoji konkurence v teh območjih občutno drugačni.“; |
| --- | --- |

(b)

upoštevni geografski trg: v tem poglavju ‚geografski trg‘ pomeni trg, ki zajema območje, na katerem so zadevna podjetja vključena v ponudbo zadevnih proizvodov in na katerem so pogoji konkurence dovolj homogeni ter ki ga je mogoče ločiti od sosednjih območij, zlasti zato, ker so pogoji konkurence v teh območjih občutno drugačni.“;

Sprememba 142

Sprememba 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 d (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 208

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26d) | člen 208 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(26d)

(26d)

člen 208 se nadomesti z naslednjim:

Člen 208

„Člen 208

Prevladujoč položaj

Prevladujoč položaj

V tem poglavju „prevladujoč položaj“ pomeni, da je podjetje v položaju ekonomske moči, ki mu omogoča, da preprečuje vzdrževanje učinkovite konkurence na upoštevnem trgu, saj ima možnost, da v veliki meri deluje neodvisno od konkurentov, kupcev in nazadnje potrošnikov.

V tem poglavju ‚prevladujoč položaj‘ pomeni, da je podjetje v položaju ekonomske moči, ki mu omogoča, da preprečuje vzdrževanje učinkovite konkurence na upoštevnem trgu, saj ima možnost, da v veliki meri deluje neodvisno od konkurentov,
  dobaviteljev,
  kupcev in nazadnje potrošnikov.“;

dobaviteljev,

Sprememba 143

Sprememba 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 e (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 210

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26e) | člen 210 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(26e)

(26e)

člen 210 se nadomesti z naslednjim:

Člen 210

„Člen 210

Sporazumi in usklajena ravnanja priznanih medpanožnih organizacij

Sporazumi in usklajena ravnanja priznanih medpanožnih organizacij

1.   Člen 101(1) PDEU se ne uporablja za sporazume, odločitve in usklajena ravnanja medpanožnih organizacij, priznanih po členu 157
  (1)
  te uredbe,
  z namenom izvajanja dejavnosti iz točke (c) člena 157(1) in
  za
  mleko in mlečne proizvode,
  iz točke (c) člena 157(
  3
  ) te uredbe, ter, kar zadeva sektorja oljčnega olja in namiznih oljk ter tobaka, dejavnosti iz člena 162 te uredbe.

1.   Člen 101(1) PDEU se ne uporablja za sporazume, odločitve in usklajena ravnanja medpanožnih organizacij, priznanih po členu 157 te uredbe,
  ki so potrebni
  za
  izpolnjevanje ciljev
  iz točke (c) člena 157(
  1
  ) te uredbe ter, kar zadeva sektorja oljčnega olja in namiznih oljk ter tobaka, dejavnosti iz člena 162 te uredbe.

Sporazumi, odločitve in usklajena ravnanja, ki izpolnjujejo pogoje iz prvega pododstavka tega odstavka 1, se uporabljajo brez predhodne odločitve v ta namen. Vendar lahko medpanožne organizacije, priznane po členu 157 te uredbe, od Komisije zahtevajo mnenje o združljivosti teh sporazumov, odločitev in usklajenih ravnanj s cilji iz člena 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Komisija zahteve za mnenje obravnava hitro in vlagatelju mnenje posreduje v štirih mesecih po prejetju popolne zahteve. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo države članice spremeni vsebino mnenja, zlasti če je vlagatelj podal nenatančne informacije ali zlorabil mnenje.

Sporazumi, odločitve in usklajena ravnanja, ki izpolnjujejo pogoje iz prvega pododstavka tega odstavka 1, se uporabljajo brez predhodne odločitve v ta namen. Vendar lahko medpanožne organizacije, priznane po členu 157 te uredbe, od Komisije zahtevajo mnenje o združljivosti teh sporazumov, odločitev in usklajenih ravnanj s cilji iz člena 39 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Komisija zahteve za mnenje obravnava hitro in vlagatelju mnenje posreduje v štirih mesecih po prejetju popolne zahteve. Komisija lahko na lastno pobudo ali na zahtevo države članice spremeni vsebino mnenja, zlasti če je vlagatelj podal nenatančne informacije ali zlorabil mnenje.

2.   
  Odstavek 1 se uporablja, če:

2.   
  Člen 101(1) PDEU
  se
  ne
  uporablja
  za sporazume, odločitve in usklajena ravnanja medpanožnih organizacij, priznanih po členu 157 te uredbe, ki zadevajo druge dejavnosti razen dejavnosti iz točke (c) člena 157(1) in, kar zadeva sektorja oljčnega olja in namiznih oljk ter tobaka, dejavnosti iz člena 162 te uredbe
  , če:

| (a) | je bila Komisija o sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih iz teh sporazumov uradno obveščena in |
| --- | --- |

(a)

je bila Komisija o sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih iz teh sporazumov uradno obveščena in

| (a) | je bila Komisija o sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih iz teh sporazumov uradno obveščena in |
| --- | --- |

(a)

je bila Komisija o sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih iz teh sporazumov uradno obveščena in

| (b) | Komisija v dveh mesecih po prejemu vseh zahtevanih podatkov ugotovi, da ti sporazumi, odločitve in usklajena ravnanja niso nezdružljivi s pravili Unije. |
| --- | --- |

(b)

Komisija v dveh mesecih po prejemu vseh zahtevanih podatkov ugotovi, da ti sporazumi, odločitve in usklajena ravnanja niso nezdružljivi s pravili Unije.

| (b) | Komisija v dveh mesecih po prejemu vseh zahtevanih podatkov ugotovi, da ti sporazumi, odločitve in usklajena ravnanja niso nezdružljivi s pravili Unije. |
| --- | --- |

(b)

Komisija v dveh mesecih po prejemu vseh zahtevanih podatkov ugotovi, da ti sporazumi, odločitve in usklajena ravnanja niso nezdružljivi s pravili Unije.

Kadar Komisija ugotovi, da sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja iz odstavka
  1
  niso združljivi s pravili Unije, svojo ugotovitev objavi brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3).

1

Kadar Komisija ugotovi, da sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja iz odstavka
  2
  niso združljivi s pravili Unije, svojo ugotovitev objavi brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3).

2

3.   Sporazumi, odločitve in usklajena ravnanja iz odstavka
  1 ne smejo začeti
  učinkovati
  pred potekom
  dvomesečnega obdobja iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 2.

3.   Sporazumi, odločitve in usklajena ravnanja iz odstavka
  2 začnejo
  učinkovati
  po poteku
  dvomesečnega obdobja iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 2.

4.   Sporazumi, odločitve in usklajena ravnanja
  se
  v vsakem primeru
  razglasijo za nezdružljive
  s pravili Unije, če:

4.   Sporazumi, odločitve in usklajena ravnanja
  so
  v vsakem primeru
  nezdružljivi
  s pravili Unije, če:

| (a) | bi lahko povzročili kakršno koli delitev trgov znotraj Unije; |
| --- | --- |

(a)

bi lahko povzročili kakršno koli delitev trgov znotraj Unije;

| (a) | bi lahko povzročili kakršno koli delitev trgov znotraj Unije; |
| --- | --- |

(a)

bi lahko povzročili kakršno koli delitev trgov znotraj Unije;

| (b) | bi lahko vplivali na pravilno delovanje ureditve trga; |
| --- | --- |

(b)

bi lahko vplivali na pravilno delovanje ureditve trga;

| (b) | bi lahko vplivali na pravilno delovanje ureditve trga; |
| --- | --- |

(b)

bi lahko vplivali na pravilno delovanje ureditve trga;

| (c) | bi lahko povzročili izkrivljanje konkurence, ki ni nujno potrebno za dosego ciljev SKP, za katere si prizadeva medpanožna organizacija s svojim delovanjem; |
| --- | --- |

(c)

bi lahko povzročili izkrivljanje konkurence, ki ni nujno potrebno za dosego ciljev SKP, za katere si prizadeva medpanožna organizacija s svojim delovanjem;

| (c) | bi lahko povzročili izkrivljanje konkurence, ki ni nujno potrebno za dosego ciljev SKP, za katere si prizadeva medpanožna organizacija s svojim delovanjem; |
| --- | --- |

(c)

bi lahko povzročili izkrivljanje konkurence, ki ni nujno potrebno za dosego ciljev SKP, za katere si prizadeva medpanožna organizacija s svojim delovanjem;

| (d) | pomenijo
  določanje
  cen ali
  določanje kvot
  ; |
| --- | --- |

(d)

pomenijo
  določanje
  cen ali
  določanje kvot
  ;

določanje

določanje kvot

| (d) | pomenijo
  obvezno uporabo fiksnih
  cen ali
  fiksnih količin
  ; |
| --- | --- |

(d)

pomenijo
  obvezno uporabo fiksnih
  cen ali
  fiksnih količin
  ;

obvezno uporabo fiksnih

fiksnih količin

| (e) | bi lahko povzročili diskriminacijo ali izključili konkurenco za znaten delež zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(e)

bi lahko povzročili diskriminacijo ali izključili konkurenco za znaten delež zadevnih proizvodov.

| (e) | bi lahko povzročili diskriminacijo ali izključili konkurenco za znaten delež zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(e)

bi lahko povzročili diskriminacijo ali izključili konkurenco za znaten delež zadevnih proizvodov.

5.   Če Komisija po poteku dvomesečnega obdobja iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 2 ugotovi, da pogoji
  za uporabo odstavka 1
  niso izpolnjeni, brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3) sprejme sklep, ki določa, da za zadevni sporazum, odločitev ali usklajeno ravnanje velja člen 101(1) PDEU.

5.   Če Komisija
  ugotovi, da pogoji za uporabo odstavka 1 niso izpolnjeni, ali
  po poteku dvomesečnega obdobja iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 2 ugotovi, da pogoji
  iz odstavka 2 niso ali
  niso
  več
  izpolnjeni, brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3) sprejme sklep, ki določa, da
  v prihodnosti
  za zadevni sporazum, odločitev ali usklajeno ravnanje velja člen 101(1) PDEU.

Ta sklep Komisije se ne začne uporabljati, preden o njem ni uradno obveščena zadevna medpanožna organizacija, razen če ta predloži napačne informacije ali zlorabi izjemo iz odstavka 1.

Ta sklep Komisije se ne začne uporabljati, preden o njem ni uradno obveščena zadevna medpanožna organizacija, razen če ta predloži napačne informacije ali zlorabi izjemo iz odstavka 1
  ali 2
  .

ali 2

6.   V primeru večletnih sporazumov je uradno obvestilo za prvo leto veljavno tudi za naslednja leta sporazuma. Vendar lahko Komisija v tem primeru kadar koli na lastno pobudo ali na zahtevo druge države članice izda ugotovitev o nezdružljivosti.

6.   V primeru večletnih sporazumov je uradno obvestilo za prvo leto veljavno tudi za naslednja leta sporazuma. Vendar lahko Komisija v tem primeru kadar koli na lastno pobudo ali na zahtevo druge države članice izda ugotovitev o nezdružljivosti.

7.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi ukrepe, potrebne za enotno uporabo tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).

7.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi določi ukrepe, potrebne za enotno uporabo tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).“;

Sprememba 144

Sprememba 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 f (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 f (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 210 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26f) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(26f)

(26f)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 210a

„Člen 210a

Vertikalne pobude za trajnost

Vertikalne pobude za trajnost

1.
     
  Člen 101(1) PDEU se ne uporablja za vertikalne sporazume, odločitve in usklajena ravnanja, povezane s proizvodi iz člena 1(2), za katere si proizvajalci prizadevajo doseči standarde, povezane z okoljem, zdravjem živali ali dobrobitjo živali, ki so višji od obveznih standardov, določenih v evropski ali nacionalni zakonodaji, če njihove koristi za javni interes presegajo slabosti za potrošnike in če so določene samo omejitve, ki so nujne za doseganje njihovega cilja.

2.
     
  Člen 101(1) PDEU se ne uporablja za sporazume, odločitve in usklajena ravnanja iz odstavka 1, če:

| (a) | je bila Komisija o sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih iz teh sporazumov uradno obveščena ter |
| --- | --- |

(a)

(a)

je bila Komisija o sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih iz teh sporazumov uradno obveščena ter

je bila Komisija o sporazumih, sklepih in usklajenih ravnanjih iz teh sporazumov uradno obveščena ter

| (b) | Komisija v dveh mesecih po prejemu vseh zahtevanih podatkov ni ugotovila, da ti sporazumi, odločitve in usklajena ravnanja niso združljivi s pravili Unije. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Komisija v dveh mesecih po prejemu vseh zahtevanih podatkov ni ugotovila, da ti sporazumi, odločitve in usklajena ravnanja niso združljivi s pravili Unije.

Komisija v dveh mesecih po prejemu vseh zahtevanih podatkov ni ugotovila, da ti sporazumi, odločitve in usklajena ravnanja niso združljivi s pravili Unije.

Kadar Komisija ugotovi, da sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja iz odstavka 1 niso združljivi s predpisi Unije, svojo ugotovitev objavi brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3).“;

Kadar Komisija ugotovi, da sporazumi, sklepi in usklajena ravnanja iz odstavka 1 niso združljivi s predpisi Unije, svojo ugotovitev objavi brez uporabe postopka iz člena 229(2) ali (3).“;

Sprememba 145

Sprememba 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 g (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 g (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 214a

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26 g) | člen 214a se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(26 g)

(26 g)

člen 214a se nadomesti z naslednjim:

Člen 214a

„Člen 214a

Nacionalna plačila za nekatere sektorje na Finskem

Nacionalna plačila za nekatere sektorje na Finskem

Finska lahko na podlagi dovoljenja Komisije za obdobje
  2014
  –
  2020
  še naprej odobri državne pomoči, ki jih je leta
  2013
  odobrila proizvajalcem
  na podlagi člena 141 Akta o pristopu iz leta 1994
  , pod pogojem, da:

2014

2020

2013

na podlagi člena 141 Akta o pristopu iz leta 1994

Finska lahko na podlagi dovoljenja Komisije za obdobje
  2021
  –
  2027
  še naprej odobri državne pomoči, ki jih je leta
  2020
  odobrila proizvajalcem, pod pogojem, da:

2021

2027

2020

| (a) | se znesek dohodkovne pomoči v celotnem obdobju postopno znižuje in
  v letu 2020 ne presega 30 % zneska, odobrenega leta 2013, ter |
| --- | --- |

(a)

se znesek dohodkovne pomoči v celotnem obdobju postopno znižuje in
  v letu 2020 ne presega 30 % zneska, odobrenega leta 2013, ter

v letu 2020 ne presega 30 % zneska, odobrenega leta 2013, ter

| (a) | se
  skupni
  znesek dohodkovne pomoči v celotnem obdobju postopno znižuje in |
| --- | --- |

(a)

se
  skupni
  znesek dohodkovne pomoči v celotnem obdobju postopno znižuje in

skupni

| (b) | so bile pred morebitno uporabo te možnosti za zadevne sektorje v celoti uporabljene sheme podpore v okviru SKP. |
| --- | --- |

(b)

so bile pred morebitno uporabo te možnosti za zadevne sektorje v celoti uporabljene sheme podpore v okviru SKP.

| (b) | so bile pred morebitno uporabo te možnosti za zadevne sektorje v celoti uporabljene sheme podpore v okviru SKP. |
| --- | --- |

(b)

so bile pred morebitno uporabo te možnosti za zadevne sektorje v celoti uporabljene sheme podpore v okviru SKP.

Komisija dovoljenje sprejme brez uporabe postopka iz člena 229(2)
  ali (3)
  te uredbe.

ali (3)

Komisija dovoljenje sprejme brez uporabe postopka iz člena 229 te uredbe.“;

Sprememba 146

Sprememba 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 h (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 h (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Del IV – poglavje II a (novo) – člen 218 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26h) | v delu IV se vstavita naslednja poglavje in člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(26h)

(26h)

v delu IV se vstavita naslednja poglavje in člen:

Člen 218a

Člen 218a

Evropska opazovalnica kmetijskih trgov

Evropska opazovalnica kmetijskih trgov

1.
     
  Komisija ustanovi evropsko opazovalnico za trge kmetijskih proizvodov (‚opazovalnica‘), da bi izboljšali preglednost v verigi preskrbe s hrano, pojasnili odločitve gospodarskih subjektov in javnih organov ter poenostavili spremljanje in evidentiranje razvoja trga.

2.
     
  Opazovalnica zajema najmanj naslednje kmetijske sektorje, kot so opredeljeni v členu 1(1):

| (a) | žita; |
| --- | --- |

(a)

(a)

žita;

žita;

| (b) | sladkor, sladkorna pesa in sladkorni trs; |
| --- | --- |

(b)

(b)

sladkor, sladkorna pesa in sladkorni trs;

sladkor, sladkorna pesa in sladkorni trs;

| (c) | oljčno olje; |
| --- | --- |

(c)

(c)

oljčno olje;

oljčno olje;

| (d) | sadje in zelenjava; |
| --- | --- |

(d)

(d)

sadje in zelenjava;

sadje in zelenjava;

| (e) | vino; |
| --- | --- |

(e)

(e)

vino;

vino;

| (f) | mleko in mlečni proizvodi; |
| --- | --- |

(f)

(f)

mleko in mlečni proizvodi;

mleko in mlečni proizvodi;

| (g) | goveje in telečje meso; |
| --- | --- |

(g)

(g)

goveje in telečje meso;

goveje in telečje meso;

| (h) | prašičje meso; |
| --- | --- |

(h)

(h)

prašičje meso;

prašičje meso;

| (i) | ovčje in kozje meso; |
| --- | --- |

(i)

(i)

ovčje in kozje meso;

ovčje in kozje meso;

| (j) | perutninsko meso. |
| --- | --- |

(j)

(j)

perutninsko meso.

perutninsko meso.

3.
     
  Opazovalnica zbira statistične podatke in informacije, potrebne za pripravo analiz in študij o:

| (a) | proizvodnji in dobavi; |
| --- | --- |

(a)

(a)

proizvodnji in dobavi;

proizvodnji in dobavi;

| (b) | mehanizmih za oblikovanje cen in, če je mogoče, stopenj dobička skozi celotno verigo preskrbe s hrano v Uniji in državah članicah; |
| --- | --- |

(b)

(b)

mehanizmih za oblikovanje cen in, če je mogoče, stopenj dobička skozi celotno verigo preskrbe s hrano v Uniji in državah članicah;

mehanizmih za oblikovanje cen in, če je mogoče, stopenj dobička skozi celotno verigo preskrbe s hrano v Uniji in državah članicah;

| (c) | trendih gibanja cen in, če je mogoče, stopnjah dobička na vseh ravneh verige preskrbe s hrano v Uniji in državah članicah ter v vseh kmetijskih in agroživilskih sektorjih; |
| --- | --- |

(c)

(c)

trendih gibanja cen in, če je mogoče, stopnjah dobička na vseh ravneh verige preskrbe s hrano v Uniji in državah članicah ter v vseh kmetijskih in agroživilskih sektorjih;

trendih gibanja cen in, če je mogoče, stopnjah dobička na vseh ravneh verige preskrbe s hrano v Uniji in državah članicah ter v vseh kmetijskih in agroživilskih sektorjih;

| (d) | kratkoročnih in srednjeročnih napovedih tržnih gibanj; |
| --- | --- |

(d)

(d)

kratkoročnih in srednjeročnih napovedih tržnih gibanj;

kratkoročnih in srednjeročnih napovedih tržnih gibanj;

| (e) | razvoju uvoza in izvoza kmetijskih proizvodov, zlasti stopnji izkoriščenosti kvot za uvoz kmetijskih proizvodov na ozemlje Unije. |
| --- | --- |

(e)

(e)

razvoju uvoza in izvoza kmetijskih proizvodov, zlasti stopnji izkoriščenosti kvot za uvoz kmetijskih proizvodov na ozemlje Unije.

razvoju uvoza in izvoza kmetijskih proizvodov, zlasti stopnji izkoriščenosti kvot za uvoz kmetijskih proizvodov na ozemlje Unije.

Opazovalnica pripravi letna poročila o elementih iz prvega pododstavka ter jih posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

Opazovalnica pripravi letna poročila o elementih iz prvega pododstavka ter jih posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.
     
  Države članice zbirajo informacije iz odstavka 3 od podjetij za predelavo kmetijskih proizvodov in drugih izvajalcev, ki se ukvarjajo s trgovino s kmetijskimi proizvodi, ter jih sporočijo opazovalnici.

Te informacije so zaupne in opazovalnica zagotovi, da posebne cene ali imena posameznih gospodarskih izvajalcev niso objavljena.

Te informacije so zaupne in opazovalnica zagotovi, da posebne cene ali imena posameznih gospodarskih izvajalcev niso objavljena.

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi vzpostavi sistem obveščanja in poročanja za namene tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).“;

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi vzpostavi sistem obveščanja in poročanja za namene tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).“;

Sprememba 147

Sprememba 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 i (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 i (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 218 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26i) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(26i)

(26i)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 218b

„Člen 218b

Mehanizem zgodnjega opozarjanja za motnje na trgu in alarmne vrednosti

Mehanizem zgodnjega opozarjanja za motnje na trgu in alarmne vrednosti

1.
     
  Opazovalnica vzpostavi mehanizem zgodnjega opozarjanja in alarmne vrednosti ter obvešča Evropski parlament in Svet o preseženih alarmnih vrednostih ter nevarnostih motenj na trgu, ki jih povzročijo zlasti znatno povišanje ali znižanje cen na notranjih ali zunanjih trgih ali drugi dogodki in okoliščine s podobnimi učinki.

Alarmne vrednosti so dosežene:

Alarmne vrednosti so dosežene:

| (a) | kadar je tehtana povprečna tržna cena nižja od [XX %] povprečne cene [X] zaporednih tednov po odstranitvi najvišjih in najnižjih referenčnih vrednosti za tedenske cene ali [X] zaporednih mesecev za mesečne cene; |
| --- | --- |

(a)

(a)

kadar je tehtana povprečna tržna cena nižja od [XX %] povprečne cene [X] zaporednih tednov po odstranitvi najvišjih in najnižjih referenčnih vrednosti za tedenske cene ali [X] zaporednih mesecev za mesečne cene;

kadar je tehtana povprečna tržna cena nižja od [XX %] povprečne cene [X] zaporednih tednov po odstranitvi najvišjih in najnižjih referenčnih vrednosti za tedenske cene ali [X] zaporednih mesecev za mesečne cene;

| (b) | kadar je tehtana povprečna tržna cena višja od [XX %] povprečne cene [X] zaporednih tednov po odstranitvi najvišjih in najnižjih referenčnih vrednosti za tedenske cene ali [X] zaporednih mesecev za mesečne cene. |
| --- | --- |

(b)

(b)

kadar je tehtana povprečna tržna cena višja od [XX %] povprečne cene [X] zaporednih tednov po odstranitvi najvišjih in najnižjih referenčnih vrednosti za tedenske cene ali [X] zaporednih mesecev za mesečne cene.

kadar je tehtana povprečna tržna cena višja od [XX %] povprečne cene [X] zaporednih tednov po odstranitvi najvišjih in najnižjih referenčnih vrednosti za tedenske cene ali [X] zaporednih mesecev za mesečne cene.

Komisija najpozneje v 30 dneh od prejema obvestila opazovalnice Parlamentu in Svetu predstavi razmere na trgu za zadevni proizvod, vzroke za motnje na trgu in po potrebi morebitne ukrepe, ki jih je treba sprejeti, zlasti ukrepe iz poglavja 1 naslova I dela II te uredbe in/ali iz členov 219, 219a, 220, 221 in 222, ali pojasni, zakaj teh ukrepov ni sprejela.“;

Komisija najpozneje v 30 dneh od prejema obvestila opazovalnice Parlamentu in Svetu predstavi razmere na trgu za zadevni proizvod, vzroke za motnje na trgu in po potrebi morebitne ukrepe, ki jih je treba sprejeti, zlasti ukrepe iz poglavja 1 naslova I dela II te uredbe in/ali iz členov 219, 219a, 220, 221 in 222, ali pojasni, zakaj teh ukrepov ni sprejela.“;

Sprememba 148

Sprememba 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 j (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 j (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 219

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26j) | člen 219 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(26j)

(26j)

člen 219 se nadomesti z naslednjim:

Člen 219

„Člen 219

„Člen 219

Ukrepi
  proti motnjam
  na trgu

proti motnjam

Ukrepi
  za preprečevanje in upravljanje motenj
  na trgu

za preprečevanje in upravljanje motenj

1.   Da se učinkovito in uspešno odzove na nevarnosti motenj na trgu, ki jih povzročijo znatna povišanja ali padci cen na notranjih ali zunanjih trgih ali drugi dogodki in okoliščine, ki močno motijo ali bi lahko močno motili trg, če obstaja verjetnost, da se bodo te razmere ali njihovi učinki na trg nadaljevali ali poslabšali, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227, s katerimi izvede ukrepe, ki so potrebni za obravnavo teh razmer na trgu, pri čemer je treba upoštevati vse obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s PDEU
  , in pod pogojem, da vsi drugi ukrepi iz te uredbe niso zadostni
  .

1.   Da se učinkovito in uspešno odzove na nevarnosti motenj na trgu, ki jih povzročijo znatna povišanja ali padci cen na notranjih ali zunanjih trgih ali drugi dogodki in okoliščine, ki močno motijo ali bi lahko močno motili trg, če obstaja verjetnost, da se bodo te razmere ali njihovi učinki na trg nadaljevali ali poslabšali, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227, s katerimi izvede ukrepe, ki so potrebni za obravnavo teh razmer na trgu, pri čemer je treba upoštevati vse obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s PDEU.

Kadar v primerih nevarnosti motenj na trgu iz prvega pododstavka tega odstavka to zahtevajo izredno nujni razlogi, se za delegirane akte, sprejete na podlagi prvega pododstavka tega odstavka, uporablja postopek iz člena 228.

Kadar v primerih nevarnosti motenj na trgu iz prvega pododstavka tega odstavka to zahtevajo izredno nujni razlogi, se za delegirane akte, sprejete na podlagi prvega pododstavka tega odstavka, uporablja postopek iz člena 228.

Ti izredno nujni primeri lahko vključujejo potrebo po takojšnjem ukrepanju za odpravo ali preprečitev motenj na trgu, ko se nevarnost motenj na trgu pojavi tako hitro ali nepričakovano, da je za učinkovito in uspešno odpravo nastalih razmer potrebno takojšnje ukrepanje, ali ko bi se z ukrepanjem preprečilo, da se takšna nevarnost motenj na trgu uresniči, nadaljuje ali razvije v resnejšo ali daljšo motnjo, ali ko bi se zaradi zavlačevanja s takojšnjim ukrepanjem lahko pojavile ali poslabšale motnje ali bi bilo pozneje treba sprejeti povečano število ukrepov za odpravo nevarnosti ali motnje ali bi to ogrozilo proizvodnjo ali poslabšalo tržne pogoje.

Ti izredno nujni primeri lahko vključujejo potrebo po takojšnjem ukrepanju za odpravo ali preprečitev motenj na trgu, ko se nevarnost motenj na trgu pojavi tako hitro ali nepričakovano, da je za učinkovito in uspešno odpravo nastalih razmer potrebno takojšnje ukrepanje, ali ko bi se z ukrepanjem preprečilo, da se takšna nevarnost motenj na trgu uresniči, nadaljuje ali razvije v resnejšo ali daljšo motnjo, ali ko bi se zaradi zavlačevanja s takojšnjim ukrepanjem lahko pojavile ali poslabšale motnje ali bi bilo pozneje treba sprejeti povečano število ukrepov za odpravo nevarnosti ali motnje ali bi to ogrozilo proizvodnjo ali poslabšalo tržne pogoje.

Za odpravo motenj na trgu ali njihove nevarnosti se lahko na podlagi takih ukrepov v potrebnem obsegu in za potreben čas razširijo ali spremenijo področje uporabe, trajanje ali drugi vidiki drugih ukrepov, določenih v tej uredbi,
  ali določijo izvozna nadomestila ali
  delno oziroma v celoti opusti uporaba uvoznih dajatev, po potrebi tudi za nekatere količine ali obdobja.

ali določijo izvozna nadomestila ali

Za odpravo motenj na trgu ali njihove nevarnosti se lahko na podlagi takih ukrepov v potrebnem obsegu in za potreben čas razširijo ali spremenijo področje uporabe, trajanje ali drugi vidiki drugih ukrepov, določenih v tej uredbi,
  in drugih ukrepov, določenih v členih 39 do 63 poglavja III uredbe o strateških načrtih, okrepijo kontrole pri uvozu,
  delno oziroma v celoti opusti
  ali prilagodi
  uporaba uvoznih dajatev, po potrebi tudi za nekatere količine ali obdobja.
  Ti ukrepi se lahko nanašajo tudi na prilagoditev sistema vhodne cene za sadje in zelenjavo z začetkom posvetovanj s tretjimi državami, ki izvažajo v Evropsko unijo.

in drugih ukrepov, določenih v členih 39 do 63 poglavja III uredbe o strateških načrtih, okrepijo kontrole pri uvozu,

ali prilagodi

Ti ukrepi se lahko nanašajo tudi na prilagoditev sistema vhodne cene za sadje in zelenjavo z začetkom posvetovanj s tretjimi državami, ki izvažajo v Evropsko unijo.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 se ne uporabljajo za proizvode iz oddelka 2 dela XXIV Priloge I.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 se ne uporabljajo za proizvode iz oddelka 2 dela XXIV Priloge I.

Vendar lahko Komisija z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu z nujnim postopkom iz člena 228, določi, da se ukrepi iz odstavka 1 uporabljajo za en ali več proizvodov iz oddelka 2 dela XXIV Priloge I.

Vendar lahko Komisija z delegiranimi akti, sprejetimi v skladu z nujnim postopkom iz člena 228, določi, da se ukrepi iz odstavka 1 uporabljajo za en ali več proizvodov iz oddelka 2 dela XXIV Priloge I.

3.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi postopkovna pravila in tehnična merila, ki so potrebna za uporabo ukrepov, sprejetih na podlagi odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).

3.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi postopkovna pravila in tehnična merila, ki so potrebna za uporabo ukrepov, sprejetih na podlagi odstavka 1 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).“;

Sprememba 149

Sprememba 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 k (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 k (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 219 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26k) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(26k)

(26k)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 219a

„Člen 219a

Shema za zmanjšanje obsega proizvodnje

Shema za zmanjšanje obsega proizvodnje

1.
     
  V primeru resnih neravnovesij na trgu in kadar tehnike proizvodnje to omogočajo, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227, s katerimi se dopolni ta uredba, za dodelitev pomoči proizvajalcem v določenem sektorju iz člena 1(2), ki v določenem časovnem obdobju zmanjšajo svoje dobave v primerjavi z enakim obdobjem v prejšnjem letu.

Za zagotovitev učinkovitega in ustreznega izvajanja te sheme delegirani akti določajo:

Za zagotovitev učinkovitega in ustreznega izvajanja te sheme delegirani akti določajo:

| (a) | največji mogoči skupni obseg ali količino dobave, ki se mora zmanjšati na ravni Unije v okviru sheme zmanjšanja; |
| --- | --- |

(a)

(a)

največji mogoči skupni obseg ali količino dobave, ki se mora zmanjšati na ravni Unije v okviru sheme zmanjšanja;

največji mogoči skupni obseg ali količino dobave, ki se mora zmanjšati na ravni Unije v okviru sheme zmanjšanja;

| (b) | trajanje obdobja zmanjševanja, po potrebi pa tudi njegovo podaljšanje; |
| --- | --- |

(b)

(b)

trajanje obdobja zmanjševanja, po potrebi pa tudi njegovo podaljšanje;

trajanje obdobja zmanjševanja, po potrebi pa tudi njegovo podaljšanje;

| (c) | znesek pomoči glede na zmanjšani obseg ali količino in podrobne pogoje njenega financiranja; |
| --- | --- |

(c)

(c)

znesek pomoči glede na zmanjšani obseg ali količino in podrobne pogoje njenega financiranja;

znesek pomoči glede na zmanjšani obseg ali količino in podrobne pogoje njenega financiranja;

| (d) | merila za upravičenost vlagateljev do pomoči in sprejemljivost zahtevkov za pomoč; |
| --- | --- |

(d)

(d)

merila za upravičenost vlagateljev do pomoči in sprejemljivost zahtevkov za pomoč;

merila za upravičenost vlagateljev do pomoči in sprejemljivost zahtevkov za pomoč;

| (e) | posebne pogoje za izvajanje sheme. |
| --- | --- |

(e)

(e)

posebne pogoje za izvajanje sheme.

posebne pogoje za izvajanje sheme.

2.
     
  Pomoč se dodeli na podlagi zahtevka proizvajalcev, ki ga vložijo v državi članici, v kateri imajo sedež, pri tem pa se uporabi metoda, ki jo uporablja zadevna država članica.

Države članice se lahko odločijo, da morajo zahtevke za pomoč za zmanjšanje v imenu proizvajalcev vložiti priznane organizacije ali zadruge, ustanovljene v skladu z nacionalnim pravom in/ali s strani posameznih proizvajalcev. V tem primeru države članice zagotovijo, da se pomoč v celoti zagotovi proizvajalcem, ki so učinkovito zmanjšali obseg dobave.“;

Države članice se lahko odločijo, da morajo zahtevke za pomoč za zmanjšanje v imenu proizvajalcev vložiti priznane organizacije ali zadruge, ustanovljene v skladu z nacionalnim pravom in/ali s strani posameznih proizvajalcev. V tem primeru države članice zagotovijo, da se pomoč v celoti zagotovi proizvajalcem, ki so učinkovito zmanjšali obseg dobave.“;

Sprememba 150

Sprememba 150

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 l (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 l (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 219 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26l) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(26l)

(26l)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 219b

„Člen 219b

Ukrepi za stabilizacijo proizvodnje v obdobjih velikih motenj na trgu

Ukrepi za stabilizacijo proizvodnje v obdobjih velikih motenj na trgu

1.
     
  Če je Komisija sprejela delegirane akte v skladu s členom 219a, je v primeru verjetnosti, da se bo resno neravnovesje na trgu nadaljevalo ali še poslabšalo, Komisija pooblaščena, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 227, s katerimi dopolni to uredbo, za dopolnitev ukrepov v skladu s členom 219a z naložitvijo dajatev vsem proizvajalcem v sektorju iz člena 1(2), ki povečajo svojo dobavo v primerjavi z istim obdobjem prejšnjega leta:

| (a) | za isto obdobje iz člena 219a na podlagi ustreznih nujnih razlogov; |
| --- | --- |

(a)

(a)

za isto obdobje iz člena 219a na podlagi ustreznih nujnih razlogov;

za isto obdobje iz člena 219a na podlagi ustreznih nujnih razlogov;

| (b) | za novo obdobje zmanjšanja, če sodelovanje proizvajalcev iz člena 219a ni zadoščalo za ponovno uravnoteženje trga. |
| --- | --- |

(b)

(b)

za novo obdobje zmanjšanja, če sodelovanje proizvajalcev iz člena 219a ni zadoščalo za ponovno uravnoteženje trga.

za novo obdobje zmanjšanja, če sodelovanje proizvajalcev iz člena 219a ni zadoščalo za ponovno uravnoteženje trga.

2.
     
  Ob uvedbi ukrepa iz odstavka 1 Komisija upošteva razvoj proizvodnih stroškov, predvsem vhodnih stroškov.

3.
     
  Za zagotovitev učinkovitega in ustreznega izvajanja te sheme se Komisiji podelijo pooblastila, da v skladu s členom 227 sprejme delegirane akte za dopolnitev te uredbe, da se določi:

| (a) | znesek dajatev in pogoje, ki jih urejajo, za proizvajalce, ki povečajo svoj obseg proizvodnje v obdobju zmanjšanja; |
| --- | --- |

(a)

(a)

znesek dajatev in pogoje, ki jih urejajo, za proizvajalce, ki povečajo svoj obseg proizvodnje v obdobju zmanjšanja;

znesek dajatev in pogoje, ki jih urejajo, za proizvajalce, ki povečajo svoj obseg proizvodnje v obdobju zmanjšanja;

| (b) | posebne pogoje za izvajanje in dopolnitev te sheme s shemo zmanjšanja obsega proizvodnje iz člena 219a. |
| --- | --- |

(b)

(b)

posebne pogoje za izvajanje in dopolnitev te sheme s shemo zmanjšanja obsega proizvodnje iz člena 219a.

posebne pogoje za izvajanje in dopolnitev te sheme s shemo zmanjšanja obsega proizvodnje iz člena 219a.

4.
     
  Te ukrepe lahko po potrebi spremljajo drugi ukrepi iz te uredbe, zlasti ukrepi iz člena 222.“;

Sprememba 247

Sprememba 247

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 m (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 m (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 220

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26m) | člen 220 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(26m)

(26m)

člen 220 se nadomesti z naslednjim:

Člen 220

„Člen 220

Ukrepi v zvezi z boleznimi živali in izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin

Ukrepi v zvezi z boleznimi živali
  in rastlin ter rastlinskimi škodljivci
  in izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin

in rastlin ter rastlinskimi škodljivci

1.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi sprejme izredne podporne ukrepi za prizadeti trg, da se upoštevajo:

1.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, s katerimi sprejme izredne podporne ukrepi za prizadeti trg, da se upoštevajo:

| (a) | trgovinske omejitve znotraj Unije in s tretjimi državami, ki lahko izhajajo iz uporabe ukrepov za boj proti širjenju bolezni živali, in |
| --- | --- |

(a)

trgovinske omejitve znotraj Unije in s tretjimi državami, ki lahko izhajajo iz uporabe ukrepov za boj proti širjenju bolezni živali, in

| (a) | trgovinske omejitve znotraj Unije in s tretjimi državami, ki lahko izhajajo iz uporabe ukrepov za boj proti širjenju bolezni živali
  oziroma širjenju bolezni rastlin ali rastlinskih škodljivcev
  , in |
| --- | --- |

(a)

trgovinske omejitve znotraj Unije in s tretjimi državami, ki lahko izhajajo iz uporabe ukrepov za boj proti širjenju bolezni živali
  oziroma širjenju bolezni rastlin ali rastlinskih škodljivcev
  , in

oziroma širjenju bolezni rastlin ali rastlinskih škodljivcev

| (b) | resne motnje na trgu, ki so neposredno povezane z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin in nevarnosti bolezni. |
| --- | --- |

(b)

resne motnje na trgu, ki so neposredno povezane z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin in nevarnosti bolezni.

| (b) | resne motnje na trgu, ki so neposredno povezane z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin in nevarnosti bolezni. |
| --- | --- |

(b)

resne motnje na trgu, ki so neposredno povezane z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi, živali ali rastlin in nevarnosti bolezni.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).

2.   Ukrepi iz odstavka 1 se uporabljajo
  za katerega koli od naslednjih sektorjev:

2.   Ukrepi iz odstavka 1 se uporabljajo za vse druge kmetijske proizvode, razen proizvodov, ki so navedeni v oddelku 2 dela XXIV Priloge I.

| (a) | govejega in telečjega mesa; |
| --- | --- |

(a)

(a)

govejega in telečjega mesa;

govejega in telečjega mesa;

| (b) | mleka in mlečnih proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

(b)

mleka in mlečnih proizvodov;

mleka in mlečnih proizvodov;

| (c) | prašičjega mesa; |
| --- | --- |

(c)

(c)

prašičjega mesa;

prašičjega mesa;

| (d) | ovčjega in kozjega mesa; |
| --- | --- |

(d)

(d)

ovčjega in kozjega mesa;

ovčjega in kozjega mesa;

| (e) | jajc; |
| --- | --- |

(e)

(e)

jajc;

jajc;

| (f) | perutnine. |
| --- | --- |

(f)

(f)

perutnine.

perutnine.

Ukrepi iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1 v zvezi z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi ali rastlin se uporabljajo tudi
  za vse druge kmetijske proizvode, razen proizvodov, ki so navedeni v oddelku 2 dela XXIV Priloge I.

Ukrepi iz točke (b) prvega pododstavka odstavka 1 v zvezi z izgubo zaupanja potrošnikov zaradi tveganja za zdravje ljudi ali rastlin se uporabljajo tudi

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu z nujnim postopkom iz člena 228, s katerimi razširi seznam proizvodov iz
  prvih dveh pododstavkov
  tega odstavka.

prvih dveh pododstavkov

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu z nujnim postopkom iz člena 228, s katerimi razširi seznam proizvodov iz
  prvega pododstavka
  tega odstavka.

prvega pododstavka

3.   Ukrepi iz odstavka 1 se sprejmejo na zahtevo zadevne države članice.

3.   Ukrepi iz odstavka 1 se sprejmejo na zahtevo zadevne države članice.

4.   Ukrepi iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1 se lahko sprejmejo samo, če zadevna država članica hitro sprejme
  veterinarsko-sanitarne
  ukrepe za zajezitev bolezni, ter samo v obsegu in za časovno obdobje, ki sta nujno potrebna za podporo zadevnemu trgu.

4.   Ukrepi iz točke (a) prvega pododstavka odstavka 1 se lahko sprejmejo samo, če zadevna država članica hitro sprejme
  zdravstvene, veterinarske in fitosanitarne
  ukrepe za zajezitev bolezni
  oziroma za spremljanje, nadzor ali izkoreninjenje škodljivcev
  , ter samo v obsegu in za časovno obdobje, ki sta nujno potrebna za podporo zadevnemu trgu.

5.   Unija zagotovi delno financiranje v višini 50 % stroškov, ki jih krijejo države članice za ukrepe iz odstavka 1.

5.   Unija zagotovi delno financiranje v višini 50 % stroškov, ki jih krijejo države članice za ukrepe iz odstavka 1.

Vendar pa Unija za sektorje govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih proizvodov, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa za boj proti slinavki in parkljevki zagotovi delno financiranje v višini 60 % takih stroškov.

Vendar pa Unija za sektorje govejega in telečjega mesa, mleka in mlečnih proizvodov, prašičjega mesa ter ovčjega in kozjega mesa za boj proti slinavki in parkljevki zagotovi delno financiranje v višini 60 % takih stroškov.

6.   Države članice zagotovijo, da primeri, ko proizvajalci prispevajo k stroškom, ki jih krijejo države članice, ne povzročajo izkrivljanja konkurence med proizvajalci v različnih državah članicah.

6.   Države članice zagotovijo, da primeri, ko proizvajalci prispevajo k stroškom, ki jih krijejo države članice, ne povzročajo izkrivljanja konkurence med proizvajalci v različnih državah članicah.“;

Sprememba 151

Sprememba 151

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 n (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 n (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Del V – poglavje I – oddelek 4 – naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26n) | v oddelku 4 se naslov nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(26n)

(26n)

v oddelku 4 se naslov nadomesti z naslednjim:

Sporazumi in odločitve
  v obdobjih hudih neravnovesij
  na trgih

v obdobjih hudih neravnovesij

„Sporazumi in odločitve
  za preprečitev motenj na trgu in odpravo hudega neravnovesja
  na trgih“;

Sprememba 152

Sprememba 152

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 o (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 o (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 222

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26o) | člen 222 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(26o)

(26o)

člen 222 se nadomesti z naslednjim:

Člen 222

„Člen 222

Uporaba člena 101(1) PDEU

Uporaba člena 101(1) PDEU

1.   Komisija lahko
  v obdobjih
  hudega neravnovesja na trgih sprejme izvedbene akte, s katerimi določi, da
  se
  člen 101(1) PDEU ne
  uporablja
  za sporazume in odločitve kmetov, združenj kmetov ali združenj teh združenj ali priznanih organizacij proizvajalcev,
  združenj priznanih organizacij proizvajalcev
  in priznanih medpanožnih organizacij iz katerega koli sektorja iz člena 1(2) te uredbe, pod pogojem, da takšni sporazumi in odločitve ne ogrožajo pravilnega delovanja notranjega trga, so namenjeni izključno stabilizaciji zadevnega sektorja in spadajo v eno ali več naslednjih kategorij:

1.   Komisija lahko
  za preprečitev motenj na trgu in odpravo
  hudega neravnovesja na trgih
  v skladu s členom 219
  sprejme izvedbene akte, s katerimi določi, da člen 101(1) PDEU ne
  velja
  za sporazume in odločitve kmetov, združenj kmetov ali združenj teh združenj ali priznanih organizacij proizvajalcev,
  njihovih združenj
  in priznanih medpanožnih organizacij iz katerega koli sektorja iz člena 1(2) te uredbe, pod pogojem, da takšni sporazumi in odločitve ne ogrožajo pravilnega delovanja notranjega trga, so namenjeni izključno stabilizaciji zadevnega sektorja in spadajo v eno ali več naslednjih kategorij:

| (a) | umik s trga ali brezplačna distribucija njihovih proizvodov; |
| --- | --- |

(a)

umik s trga ali brezplačna distribucija njihovih proizvodov;

| (a) | umik s trga ali brezplačna distribucija njihovih proizvodov; |
| --- | --- |

(a)

umik s trga ali brezplačna distribucija njihovih proizvodov;

| (b) | predelava in obdelava; |
| --- | --- |

(b)

predelava in obdelava;

| (b) | predelava in obdelava; |
| --- | --- |

(b)

predelava in obdelava;

| (c) | skladiščenje s strani zasebnih izvajalcev; |
| --- | --- |

(c)

skladiščenje s strani zasebnih izvajalcev;

| (c) | skladiščenje s strani zasebnih izvajalcev; |
| --- | --- |

(c)

skladiščenje s strani zasebnih izvajalcev;

| (d) | ukrepi skupne promocije; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi skupne promocije;

| (d) | ukrepi skupne promocije; |
| --- | --- |

(d)

ukrepi skupne promocije;

| (e) | sporazumi o zahtevah glede kakovosti; |
| --- | --- |

(e)

sporazumi o zahtevah glede kakovosti;

| (e) | sporazumi o zahtevah glede kakovosti; |
| --- | --- |

(e)

sporazumi o zahtevah glede kakovosti;

| (f) | skupni nakup vložkov, potrebnih za preprečevanje širjenja škodljivcev in bolezni živali in rastlin v Uniji, ali vložkov, potrebnih za odpravo posledic naravnih nesreč v Uniji; |
| --- | --- |

(f)

skupni nakup vložkov, potrebnih za preprečevanje širjenja škodljivcev in bolezni živali in rastlin v Uniji, ali vložkov, potrebnih za odpravo posledic naravnih nesreč v Uniji;

| (f) | skupni nakup vložkov, potrebnih za preprečevanje širjenja škodljivcev in bolezni živali in rastlin v Uniji, ali vložkov, potrebnih za odpravo posledic naravnih nesreč v Uniji; |
| --- | --- |

(f)

skupni nakup vložkov, potrebnih za preprečevanje širjenja škodljivcev in bolezni živali in rastlin v Uniji, ali vložkov, potrebnih za odpravo posledic naravnih nesreč v Uniji;

| (g) | začasno načrtovanje proizvodnje, ob upoštevanju posebne narave proizvodnega ciklusa. |
| --- | --- |

(g)

začasno načrtovanje proizvodnje, ob upoštevanju posebne narave proizvodnega ciklusa.

| (g) | začasno načrtovanje proizvodnje, ob upoštevanju posebne narave proizvodnega ciklusa. |
| --- | --- |

(g)

začasno načrtovanje proizvodnje, ob upoštevanju posebne narave proizvodnega ciklusa.

Komisija v izvedbenih aktih navede vsebinsko in geografsko področje uporabe tega odstopanja in glede na odstavek 3 obdobje trajanja odstopanja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).

Komisija v izvedbenih aktih navede vsebinsko in geografsko področje uporabe tega odstopanja in glede na odstavek 3 obdobje trajanja odstopanja. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).

1a.
     
  Sporazumi in odločitve, ki jih priznane organizacije proizvajalcev ali priznana združenja organizacij proizvajalcev ali priznane medpanožne organizacije sprejmejo v skladu z odstavkom 1, so lahko razširjeni v skladu s členom 164 in pod pogoji, ki jih določi država članica. Razširitev pravil ne sme presegati časovnega okvira iz odstavka 3.

3.   Sporazumi in odločitve iz odstavka 1 veljajo največ šest mesecev.

3.   Sporazumi in odločitve iz odstavka 1 veljajo največ šest mesecev.

Vendar lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi odobri veljavnost takih sporazumov in odločitev največ za nadaljnjih šest mesecev. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).

Vendar lahko Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi odobri veljavnost takih sporazumov in odločitev največ za nadaljnjih šest mesecev. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).“;

Sprememba 248

Sprememba 248

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 p (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 p (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 222 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26p) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(26p)

(26p)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 222a

„Člen 222a

Načrti za spremljanje in obvladovanje motenj na trgu

Načrti za spremljanje in obvladovanje motenj na trgu

1.
     
  Za doseganje ciljev SKP iz člena 39 PDEU, zlasti posebnega cilja stabilizacije trga iz točke (b) člena 1a te uredbe, Komisija pripravi načrte za spremljanje in obvladovanje motenj na trgu, v katerih opredeli svojo intervencijsko strategijo za vsak kmetijski proizvod iz člena 1 te uredbe.

2.
     
  Intervencijska strategija Komisije temelji na delu evropske opazovalnice kmetijskih trgov iz člena 218a, vključno z mehanizmom zgodnjega opozarjanja iz člena 218b.

3.
     
  Če pride do motenj na trgu, Komisija pravočasno in učinkovito uporabi izredne ukrepe iz poglavja I dela V, kadar so primerni poleg ukrepov tržne intervencije iz naslova I dela II, da bi se hitro povrnilo ravnovesje na zadevnem trgu, obenem pa zagotovili najustreznejši odzivi za posamezne sektorje.

4.
     
  Komisija vzpostavi okvir smotrnosti, ki omogoča sporočanje, spremljanje in ocenjevanje načrtov za spremljanje in obvladovanje motenj na trgu med njihovim izvajanjem.

5.
     
  Komisija do 30. novembra vsako leto objavi poročilo o izvajanju načrtov za spremljanje in obvladovanje motenj na trgu ter izboljšave svoje intervencijske strategije.

Poročilo se vsako leto predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, njegov cilj pa je pregledati uspešnost načrta glede na učinek, uspešnost, učinkovitost in skladnost orodij iz te uredbe, ter oceniti, kako Komisija izvršuje svoje pristojnosti in proračun v zvezi s spremljanjem, preprečevanjem in obvladovanjem motenj na trgu.“;

Poročilo se vsako leto predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, njegov cilj pa je pregledati uspešnost načrta glede na učinek, uspešnost, učinkovitost in skladnost orodij iz te uredbe, ter oceniti, kako Komisija izvršuje svoje pristojnosti in proračun v zvezi s spremljanjem, preprečevanjem in obvladovanjem motenj na trgu.“;

Sprememba 249

Sprememba 249

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 q (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 26 q (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 223

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26q) | člen 223 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(26q)

(26q)

člen 223 se nadomesti z naslednjim:

Člen 223

„Člen 223

Zahteve glede obveščanja

Zahteve glede obveščanja

1.   Komisija lahko za namene uporabe te uredbe, spremljanja, analiziranja in upravljanja trga kmetijskih proizvodov, zagotavljanja preglednosti trga, pravilnega delovanja ukrepov SKP, preverjanja, kontrole, spremljanja, vrednotenja in revizije ukrepov SKP in izpolnjevanja zahtev iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s PDEU, vključno z zahtevami po uradnem obveščanju na podlagi teh sporazumov, v skladu s postopkom iz odstavka 2 sprejme potrebne ukrepe v zvezi z obveščanjem s strani podjetij, držav članic in tretjih držav. Pri tem upošteva potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov.

1.   Komisija lahko za namene uporabe te uredbe, spremljanja, analiziranja in upravljanja trga kmetijskih proizvodov, zagotavljanja preglednosti trga, pravilnega delovanja ukrepov SKP, preverjanja, kontrole, spremljanja, vrednotenja in revizije ukrepov SKP in izpolnjevanja zahtev iz mednarodnih sporazumov, sklenjenih v skladu s PDEU, vključno z zahtevami po uradnem obveščanju na podlagi teh sporazumov, v skladu s postopkom iz odstavka 2 sprejme potrebne ukrepe v zvezi z obveščanjem s strani podjetij, držav članic in tretjih držav. Pri tem upošteva potrebe po podatkih in sinergije med potencialnimi viri podatkov.

Pridobljene informacije se lahko posredujejo ali dajo na voljo mednarodnim organizacijam in pristojnim organom tretjih držav ter se lahko objavijo ob upoštevanju varstva osebnih podatkov in zakonitega interesa podjetij, da se varujejo njihove poslovne skrivnosti, vključno s cenami.

Pridobljene informacije se lahko posredujejo ali dajo na voljo mednarodnim organizacijam
  , evropskemu organu
  in
  nacionalnim organom za vrednostne papirje in trge ter
  pristojnim organom tretjih držav ter se lahko objavijo ob upoštevanju varstva osebnih podatkov in zakonitega interesa podjetij, da se varujejo njihove poslovne skrivnosti, vključno s cenami.

, evropskemu organu

nacionalnim organom za vrednostne papirje in trge ter

Da bi zagotovili preglednost na trgu kmetijskih proizvodov in predvsem na trgih izvedenih finančnih instrumentov za kmetijske surovine, Komisija prek skupne ureditve kmetijskih trgov sodeluje z nacionalnimi organi za finančni trg, ki so v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 (uredba o zlorabi trga) in Direktivo 2014/57/EU (direktiva o zlorabi trga) pristojni za nadzor in kontrolo izvedenih finančnih instrumentov za kmetijske surovine, da ti lahko ustrezno izpolnjujejo svoje naloge.

Da bi zagotovili preglednost na trgu kmetijskih proizvodov in predvsem na trgih izvedenih finančnih instrumentov za kmetijske surovine, Komisija prek skupne ureditve kmetijskih trgov sodeluje z nacionalnimi organi za finančni trg, ki so v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 (uredba o zlorabi trga) in Direktivo 2014/57/EU (direktiva o zlorabi trga) pristojni za nadzor in kontrolo izvedenih finančnih instrumentov za kmetijske surovine, da ti lahko ustrezno izpolnjujejo svoje naloge.

2.   Da se zagotovi celovitost informacijskih sistemov ter pristnost in čitljivost posredovanih dokumentov in povezanih podatkov, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227, s katerimi določi:

2.   Da se zagotovi celovitost informacijskih sistemov ter pristnost in čitljivost posredovanih dokumentov in povezanih podatkov, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 227, s katerimi določi:

| (a) | naravo in vrsto informacij, ki se uradno sporočajo; |
| --- | --- |

(a)

naravo in vrsto informacij, ki se uradno sporočajo;

| (a) | naravo in vrsto informacij, ki se uradno sporočajo; |
| --- | --- |

(a)

naravo in vrsto informacij, ki se uradno sporočajo;

| (b) | kategorije podatkov, ki se obdelujejo, in najdaljša obdobja hrambe ter namen obdelave, zlasti v primeru objave teh podatkov in njihovega posredovanja tretjim državam; |
| --- | --- |

(b)

kategorije podatkov, ki se obdelujejo, in najdaljša obdobja hrambe ter namen obdelave, zlasti v primeru objave teh podatkov in njihovega posredovanja tretjim državam;

| (b) | kategorije podatkov, ki se obdelujejo, in najdaljša obdobja hrambe ter namen obdelave, zlasti v primeru objave teh podatkov in njihovega posredovanja tretjim državam; |
| --- | --- |

(b)

kategorije podatkov, ki se obdelujejo, in najdaljša obdobja hrambe ter namen obdelave, zlasti v primeru objave teh podatkov in njihovega posredovanja tretjim državam;

| (c) | pravicami dostopa do razpoložljivih informacij ali informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

(c)

pravicami dostopa do razpoložljivih informacij ali informacijskih sistemov;

| (c) | pravicami dostopa do razpoložljivih informacij ali informacijskih sistemov; |
| --- | --- |

(c)

pravicami dostopa do razpoložljivih informacij ali informacijskih sistemov;

| (d) | pogoje objavljanja informacij. |
| --- | --- |

(d)

pogoje objavljanja informacij.

| (d) | pogoje objavljanja informacij. |
| --- | --- |

(d)

pogoje objavljanja informacij.

2a.
     
  Za zagotovitev zadostne preglednosti trga in ob ustreznem upoštevanju poslovne skrivnosti lahko Komisija v skladu s postopkom iz odstavka 2 sprejme ukrepe, s katerimi se od udeležencev na trgih, zlasti na nepreglednih trgih, zahteva, da svoje transakcije opravijo prek elektronske platforme za trgovanje.

3.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena, vključno z:

3.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi ukrepe, ki so potrebni za uporabo tega člena, vključno z:

| (a) | metodami uradnega obveščanja; |
| --- | --- |

(a)

metodami uradnega obveščanja;

| (a) | metodami uradnega obveščanja; |
| --- | --- |

(a)

metodami uradnega obveščanja;

| (b) | pravili o informacijah, ki se uradno sporočajo; |
| --- | --- |

(b)

pravili o informacijah, ki se uradno sporočajo;

| (b) | pravili o informacijah, ki se uradno sporočajo; |
| --- | --- |

(b)

pravili o informacijah, ki se uradno sporočajo;

| (c) | ureditvami za upravljanje informacij, ki se uradno sporočajo, ter za vsebino, obliko, časovni okvir, pogostnost in roke za uradna obvestila; |
| --- | --- |

(c)

ureditvami za upravljanje informacij, ki se uradno sporočajo, ter za vsebino, obliko, časovni okvir, pogostnost in roke za uradna obvestila;

| (c) | ureditvami za upravljanje informacij, ki se uradno sporočajo, ter za vsebino, obliko, časovni okvir, pogostnost in roke za uradna obvestila; |
| --- | --- |

(c)

ureditvami za upravljanje informacij, ki se uradno sporočajo, ter za vsebino, obliko, časovni okvir, pogostnost in roke za uradna obvestila;

| (d) | ureditvami za posredovanje ali dajanje na voljo informacij in dokumentov državam članicam, mednarodnim organizacijam in pristojnim organom v tretjih državah ali javnosti ob upoštevanju varstva osebnih podatkov in zakonitega interesa podjetij, da se varujejo njihove poslovne skrivnosti. |
| --- | --- |

(d)

ureditvami za posredovanje ali dajanje na voljo informacij in dokumentov državam članicam, mednarodnim organizacijam in pristojnim organom v tretjih državah ali javnosti ob upoštevanju varstva osebnih podatkov in zakonitega interesa podjetij, da se varujejo njihove poslovne skrivnosti.

| (d) | ureditvami za posredovanje ali dajanje na voljo informacij in dokumentov državam članicam, mednarodnim organizacijam in pristojnim organom v tretjih državah ali javnosti ob upoštevanju varstva osebnih podatkov in zakonitega interesa podjetij, da se varujejo njihove poslovne skrivnosti. |
| --- | --- |

(d)

ureditvami za posredovanje ali dajanje na voljo informacij in dokumentov državam članicam, mednarodnim organizacijam in pristojnim organom v tretjih državah ali javnosti ob upoštevanju varstva osebnih podatkov in zakonitega interesa podjetij, da se varujejo njihove poslovne skrivnosti.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2).“;

Sprememba 155

Sprememba 155

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 27

Člen 1 – odstavek 1 – točka 27

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 225 – točke a do d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (27) | v členu 225 se točke od (a) do (d) črtajo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(27)

(27)

v členu 225 se točke od (a) do (d) črtajo;

črtano

črtano

Sprememba 156

Sprememba 156

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 27 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 27 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Člen 225

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (27a) | člen 225 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(27a)

(27a)

člen 225 se nadomesti z naslednjim:

Člen 225

„Člen 225

Obveznost poročanja Komisije

Obveznost poročanja Komisije

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo:

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo:

| (a) | vsake tri leta in prvič do 21. decembrom 2016 o izvajanju ukrepov v zvezi s sektorjem čebelarstva, kakor določajo členi od 55, 56 in 57, vključno o novostih v zvezi s sistemom za identifikacijo čebeljih panjev; |
| --- | --- |

(a)

(a)

vsake tri leta in prvič do 21. decembrom 2016 o izvajanju ukrepov v zvezi s sektorjem čebelarstva, kakor določajo členi od 55, 56 in 57, vključno o novostih v zvezi s sistemom za identifikacijo čebeljih panjev;

vsake tri leta in prvič do 21. decembrom 2016 o izvajanju ukrepov v zvezi s sektorjem čebelarstva, kakor določajo členi od 55, 56 in 57, vključno o novostih v zvezi s sistemom za identifikacijo čebeljih panjev;

| (b) | do 30. junija 2014
  in
  tudi
  do
  31
  .
  decembra 2018
  o razvoju razmer na trgu v sektorju mleka in mlečnih proizvodov ter zlasti o izvajanju členov 148 do 151, člena
  152(3)
  in člena 157
  (3)
  , pri čemer se zlasti ocenijo učinki na proizvajalce mleka in proizvodnjo mleka v regijah z omejenimi možnostmi v povezavi s splošnim ciljem ohranjanja proizvodnje v takih regijah, in navedejo morebitne spodbude za kmete, da sklenejo sporazume o skupni proizvodnji; poročilu se priložijo ustrezni predlogi; |
| --- | --- |

(b)

do 30. junija 2014
  in
  tudi
  do
  31
  .
  decembra 2018
  o razvoju razmer na trgu v sektorju mleka in mlečnih proizvodov ter zlasti o izvajanju členov 148 do 151, člena
  152(3)
  in člena 157
  (3)
  , pri čemer se zlasti ocenijo učinki na proizvajalce mleka in proizvodnjo mleka v regijah z omejenimi možnostmi v povezavi s splošnim ciljem ohranjanja proizvodnje v takih regijah, in navedejo morebitne spodbude za kmete, da sklenejo sporazume o skupni proizvodnji; poročilu se priložijo ustrezni predlogi;

do 30. junija 2014

tudi

31

decembra 2018

152(3)

(3)

| (b) | vsaka štiri leta
  in
  prvič
  do
  30
  .
  junija 2022
  o razvoju razmer na trgu v sektorju mleka in mlečnih proizvodov ter zlasti o izvajanju členov 148 do 151, člena
  161
  in člena 157, pri čemer se zlasti ocenijo učinki na proizvajalce mleka in proizvodnjo mleka v regijah z omejenimi možnostmi v povezavi s splošnim ciljem ohranjanja proizvodnje v takih regijah, in navedejo morebitne spodbude za kmete, da sklenejo sporazume o skupni proizvodnji; poročilu se priložijo ustrezni predlogi; |
| --- | --- |

(b)

vsaka štiri leta
  in
  prvič
  do
  30
  .
  junija 2022
  o razvoju razmer na trgu v sektorju mleka in mlečnih proizvodov ter zlasti o izvajanju členov 148 do 151, člena
  161
  in člena 157, pri čemer se zlasti ocenijo učinki na proizvajalce mleka in proizvodnjo mleka v regijah z omejenimi možnostmi v povezavi s splošnim ciljem ohranjanja proizvodnje v takih regijah, in navedejo morebitne spodbude za kmete, da sklenejo sporazume o skupni proizvodnji; poročilu se priložijo ustrezni predlogi;

vsaka štiri leta

prvič

30

junija 2022

161

| (c) | do 31. decembra 2014 o možnosti razširitve šolskih shem na oljčno olje in namizne oljke; |
| --- | --- |

(c)

(c)

do 31. decembra 2014 o možnosti razširitve šolskih shem na oljčno olje in namizne oljke;

do 31. decembra 2014 o možnosti razširitve šolskih shem na oljčno olje in namizne oljke;

| (d) | do 31. decembra
  2017
  o uporabi pravil konkurence v kmetijskem sektorju v vseh državah članicah, zlasti o izvajanju členov 209 in 210 ter
  členov 169, 170 in 171 v zadevnih sektorjih
  ; |
| --- | --- |

(d)

do 31. decembra
  2017
  o uporabi pravil konkurence v kmetijskem sektorju v vseh državah članicah, zlasti o izvajanju členov 209 in 210 ter
  členov 169, 170 in 171 v zadevnih sektorjih
  ;

2017

členov 169, 170 in 171 v zadevnih sektorjih

| (d) | do 31. decembra
  2021


  in nato vsaka tri leta
  o uporabi pravil konkurence v kmetijskem sektorju v vseh državah članicah, zlasti o izvajanju členov 209 in 210 ter
  člena 152
  ; |
| --- | --- |

(d)

do 31. decembra
  2021


  in nato vsaka tri leta
  o uporabi pravil konkurence v kmetijskem sektorju v vseh državah članicah, zlasti o izvajanju členov 209 in 210 ter
  člena 152
  ;

2021

in nato vsaka tri leta

člena 152

| (da) | do 30. junija 2021 o strategiji Komisije za učinkovito uporabo določb uredbe za preprečevanje in obvladovanje kriz na notranjih kmetijskih trgih, do katerih bi lahko prišlo zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije; |
| --- | --- |

(da)

(da)

do 30. junija 2021 o strategiji Komisije za učinkovito uporabo določb uredbe za preprečevanje in obvladovanje kriz na notranjih kmetijskih trgih, do katerih bi lahko prišlo zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije;

do 30. junija 2021 o strategiji Komisije za učinkovito uporabo določb uredbe za preprečevanje in obvladovanje kriz na notranjih kmetijskih trgih, do katerih bi lahko prišlo zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije;

| (db) | do 31. decembra 2021 o opazovalnicah trgov, vzpostavljenih v skladu s členom 218a, in odzivih Komisije na njihova obvestila ter uporabi orodij za obvladovanje kriz, zlasti v skladu s členi 219, 219a, 219b, 220, 221 in 222; |
| --- | --- |

(db)

(db)

do 31. decembra 2021 o opazovalnicah trgov, vzpostavljenih v skladu s členom 218a, in odzivih Komisije na njihova obvestila ter uporabi orodij za obvladovanje kriz, zlasti v skladu s členi 219, 219a, 219b, 220, 221 in 222;

do 31. decembra 2021 o opazovalnicah trgov, vzpostavljenih v skladu s členom 218a, in odzivih Komisije na njihova obvestila ter uporabi orodij za obvladovanje kriz, zlasti v skladu s členi 219, 219a, 219b, 220, 221 in 222;

| (dc) | do 31. decembra 2021 o potencialu novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij za posodobitev odnosov Komisije z nacionalnimi organi in podjetji, zlasti da bi se zagotovila večja preglednost trgov; |
| --- | --- |

(dc)

(dc)

do 31. decembra 2021 o potencialu novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij za posodobitev odnosov Komisije z nacionalnimi organi in podjetji, zlasti da bi se zagotovila večja preglednost trgov;

do 31. decembra 2021 o potencialu novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij za posodobitev odnosov Komisije z nacionalnimi organi in podjetji, zlasti da bi se zagotovila večja preglednost trgov;

| (e) | do 31. julija 2023 o uporabi meril za dodelitev iz člena 23a(2); |
| --- | --- |

(e)

do 31. julija 2023 o uporabi meril za dodelitev iz člena 23a(2);

| (e) | do 31. julija 2023 o uporabi meril za dodelitev iz člena 23a(2); |
| --- | --- |

(e)

do 31. julija 2023 o uporabi meril za dodelitev iz člena 23a(2);

| (f) | do 31. julija 2023 o učinku prenosov iz člena 23a(4) na učinkovitost šolske sheme v zvezi z razdeljevanjem šolskega sadja in zelenjave ter šolskega mleka. |
| --- | --- |

(f)

do 31. julija 2023 o učinku prenosov iz člena 23a(4) na učinkovitost šolske sheme v zvezi z razdeljevanjem šolskega sadja in zelenjave ter šolskega mleka.

| (f) | do 31. julija 2023 o učinku prenosov iz člena 23a(4) na učinkovitost šolske sheme v zvezi z razdeljevanjem šolskega sadja in zelenjave ter šolskega mleka.“; |
| --- | --- |

(f)

do 31. julija 2023 o učinku prenosov iz člena 23a(4) na učinkovitost šolske sheme v zvezi z razdeljevanjem šolskega sadja in zelenjave ter šolskega mleka.“;

Sprememba 157

Sprememba 157

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 28 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 28 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga I – del IX – tabela 1 – vrstica 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28a) | v delu IX Priloge I se v tabelo vstavi nova vrstica za vrstico „ex 07 09“:



  „0709 60 99




  Druga paprika (pekoča paprika – nepekoča paprika)“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(28a)

(28a)

v delu IX Priloge I se v tabelo vstavi nova vrstica za vrstico „ex 07 09“:

„0709 60 99

„0709 60 99

Druga paprika (pekoča paprika – nepekoča paprika)“;

Druga paprika (pekoča paprika – nepekoča paprika)“;

Sprememba 250

Sprememba 250

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 28 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 28 b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga I – del XXXIII a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (28b) | v Prilogi I se vstavi naslednji del: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(28b)

(28b)

v Prilogi I se vstavi naslednji del:

01012100 – Čistopasemski plemenski konji

01012100 – Čistopasemski plemenski konji

010221 – Čistopasemsko plemensko govedo

010221 – Čistopasemsko plemensko govedo

01022110 – Čistopasemsko plemensko govedo (telice)

01022110 – Čistopasemsko plemensko govedo (telice)

01022190 – Čistopasemsko plemensko govedo (ki ni zajeto v okviru 01012110 ali 01012130)

01022190 – Čistopasemsko plemensko govedo (ki ni zajeto v okviru 01012110 ali 01012130)

01023100 – Čistopasemski plemenski bivoli

01023100 – Čistopasemski plemenski bivoli

01029020 – Čistopasemsko živo plemensko govedo, ki ni zajeto v okviru 010221 ali 01023100

01029020 – Čistopasemsko živo plemensko govedo, ki ni zajeto v okviru 010221 ali 01023100

01031000 – Čistopasemski plemenski živi prašiči

01031000 – Čistopasemski plemenski živi prašiči

01041010 – Čistopasemske plemenske žive ovce

01041010 – Čistopasemske plemenske žive ovce

01051111 – Kokoši vrste Gallus domesticus: kokoši iz matične jate (plemenske), nesnice

01051111 – Kokoši vrste Gallus domesticus: kokoši iz matične jate (plemenske), nesnice

01051119 – Kokoši vrste Gallus domesticus: kokoši iz matične jate (plemenske), ki niso 01051111

01051119 – Kokoši vrste Gallus domesticus: kokoši iz matične jate (plemenske), ki niso 01051111

010641 – Čistopasemske žive čebelje matice vrste Apis mellifera

010641 – Čistopasemske žive čebelje matice vrste Apis mellifera

04071100 – Oplojena jajca za valitev perutnine vrste Gallus domesticus

04071100 – Oplojena jajca za valitev perutnine vrste Gallus domesticus

040719 – Oplojena jajca za valitev perutnine, ki niso 04071100

040719 – Oplojena jajca za valitev perutnine, ki niso 04071100

04071911 – Oplojena jajca puranov ali gosi za valitev

04071911 – Oplojena jajca puranov ali gosi za valitev

04071919 – Oplojena jajca za valitev perutnine, ki niso vrste Gallus domesticus, purani ali gosi

04071919 – Oplojena jajca za valitev perutnine, ki niso vrste Gallus domesticus, purani ali gosi

04071990 – Oplojena jajca za valitev, ki niso perutnina

04071990 – Oplojena jajca za valitev, ki niso perutnina

05111000 – Bikovo seme

05111000 – Bikovo seme

05119985 – Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu, ki niso 05111000 (zlasti seme sesalcev, ki ni bikovo seme, jajčne celice in zarodki sesalcev)“;

05119985 – Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu, ki niso 05111000 (zlasti seme sesalcev, ki ni bikovo seme, jajčne celice in zarodki sesalcev)“;

Sprememba 159

Sprememba 159

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 29 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 29 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga II – del IX

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (29a) | del IX Priloge II se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(29a)

(29a)

del IX Priloge II se nadomesti z naslednjim:

1.

| 1. | Med pomeni med iz Direktive Sveta 2001/110 ES, kar velja tudi za glavne vrste medu. |
| --- | --- |

Med pomeni med iz Direktive Sveta 2001/110 ES, kar velja tudi za glavne vrste medu.

| „1. | ‚Med‘ pomeni med iz Direktive Sveta 2001/110/ES, kar velja tudi za glavne vrste medu. |
| --- | --- |

„1.

‚Med‘ pomeni med iz Direktive Sveta 2001/110/ES, kar velja tudi za glavne vrste medu.

‚

| 2. | „Čebelarski proizvodi“ pomeni med, čebelji vosek, matični mleček, propolis ali cvetni prah. |
| --- | --- |

2.

„Čebelarski proizvodi“ pomeni med, čebelji vosek, matični mleček, propolis ali cvetni prah.

| 2. | ‚Čebelarski proizvodi‘ pomeni med, čebelji vosek, matični mleček, propolis ali cvetni prah. |
| --- | --- |

2.

‚Čebelarski proizvodi‘ pomeni med, čebelji vosek, matični mleček, propolis ali cvetni prah.

| 2a. | ‚Čebelji vosek‘ je snov, ki nastane le z izločanjem iz voskovnih žlez čebel delavk vrste Apis mellifera in se uporablja pri gradnji čebeljih panjev. |
| --- | --- |

2a.

2a.

‚Čebelji vosek‘ je snov, ki nastane le z izločanjem iz voskovnih žlez čebel delavk vrste Apis mellifera in se uporablja pri gradnji čebeljih panjev.

| 2b. | ‚Matični mleček‘ pomeni mešanico izločkov krmilnih in čeljustnih žlez čebel delavk brez dodatkov. Ta snov je hrana za matico v fazi ličinke in odrasli dobi. Je svež, čist, naraven in neobdelan proizvod. Gre za neobdelano in naravno hrano, nepredelano (razen filtracije) in brez dodatkov. Barva, okus in kemična sestava matičnega mlečka so odvisni od absorpcije in predelave čebel, ki se v času proizvodnje matičnega mlečka hranijo z naslednjima vrstama hrane: |
| --- | --- |

2b.

2b.

‚Matični mleček‘ pomeni mešanico izločkov krmilnih in čeljustnih žlez čebel delavk brez dodatkov. Ta snov je hrana za matico v fazi ličinke in odrasli dobi. Je svež, čist, naraven in neobdelan proizvod. Gre za neobdelano in naravno hrano, nepredelano (razen filtracije) in brez dodatkov. Barva, okus in kemična sestava matičnega mlečka so odvisni od absorpcije in predelave čebel, ki se v času proizvodnje matičnega mlečka hranijo z naslednjima vrstama hrane:

vrsta 1: matični mleček čebel, ki se prehranjujejo izključno z medom, nektarjem in cvetnim prahom;

vrsta 1: matični mleček čebel, ki se prehranjujejo izključno z medom, nektarjem in cvetnim prahom;

vrsta 2: matični mleček čebel, ki se prehranjujejo z medom, nektarjem in cvetnim prahom ter drugo hrano (proteini, ogljikovi hidrati).

vrsta 2: matični mleček čebel, ki se prehranjujejo z medom, nektarjem in cvetnim prahom ter drugo hrano (proteini, ogljikovi hidrati).

| 2c. | ‚Propolis‘ je smola izključno naravnega in rastlinskega izvora, ki jo nabirajo čebele delavke vrste Apis mellifera z nekaterih rastlin in ji dodajo svoje izločke (predvsem vosek in slino). Ta smola se uporablja predvsem kot zaščita panja. |
| --- | --- |

2c.

2c.

‚Propolis‘ je smola izključno naravnega in rastlinskega izvora, ki jo nabirajo čebele delavke vrste Apis mellifera z nekaterih rastlin in ji dodajo svoje izločke (predvsem vosek in slino). Ta smola se uporablja predvsem kot zaščita panja.

| 2d. | ‚Zrna cvetnega prahu (peleti)‘ so zbrana zrna cvetnega prahu, ki ga nabirajo čebele delavke vrste Apis mellifera ter ga zbijajo z zadnjimi nogami z uporabo medu in/ali nektarja in čebeljih izločkov. Je vir proteinov za čebeljo družino in je naraven proizvod brez dodatkov, ki se pridobiva na žrelu panja. |
| --- | --- |

2d.

2d.

‚Zrna cvetnega prahu (peleti)‘ so zbrana zrna cvetnega prahu, ki ga nabirajo čebele delavke vrste Apis mellifera ter ga zbijajo z zadnjimi nogami z uporabo medu in/ali nektarja in čebeljih izločkov. Je vir proteinov za čebeljo družino in je naraven proizvod brez dodatkov, ki se pridobiva na žrelu panja.

| 2e. | ‚Izkopanec‘ ali ‚čebelji kruhek‘ so zrna cvetnega prahu, ki jih čebele prekrijejo v celici čebeljega panja, nato pa se naravno obdelajo, tako da vsebujejo encime in komenzalne mikroorganizme. Čebele krmilke ga uporabljajo za hranjenje zalege. Ne sme vsebovati dodatkov, razen voska celic satja. |
| --- | --- |

2e.

2e.

‚Izkopanec‘ ali ‚čebelji kruhek‘ so zrna cvetnega prahu, ki jih čebele prekrijejo v celici čebeljega panja, nato pa se naravno obdelajo, tako da vsebujejo encime in komenzalne mikroorganizme. Čebele krmilke ga uporabljajo za hranjenje zalege. Ne sme vsebovati dodatkov, razen voska celic satja.

| 2f. | ‚Čebelji strup‘ je izloček strupne žleze čebel, ki ščitijo panj pred napadalci.“; |
| --- | --- |

2f.

2f.

‚Čebelji strup‘ je izloček strupne žleze čebel, ki ščitijo panj pred napadalci.“;

Sprememba 160

Sprememba 160

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 30 – točka b

Člen 1 – odstavek 1 – točka 30 – točka b

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga III – del B – točka 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | v delu B se oddelek I črta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

(b)

v delu B se oddelek I črta;

v delu B se oddelek I črta;

črtano

črtano

Sprememba 161

Sprememba 161

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 31 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 31 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga VII – del I – naslov

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (31a) | v delu I Priloge VII se naslov nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(31a)

(31a)

v delu I Priloge VII se naslov nadomesti z naslednjim:

Meso goveda,
  starega
  manj kot dvanajst mesecev

starega

Meso goveda
  in ovac
  ,
  starih
  manj kot dvanajst mesecev“;

in ovac

starih

Sprememba 162

Sprememba 162

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 31 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 31 b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga VII – del I – oddelek II

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (31b) | v delu I Priloge VII se oddelek II nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(31b)

(31b)

v delu I Priloge VII se oddelek II nadomesti z naslednjim:

Izvajalci ob zakolu vsa goveda, stara manj kot dvanajst mesecev, pod nadzorom pristojnega organa razvrstijo v eno od naslednjih dveh kategorij:

Izvajalci ob zakolu vsa goveda, stara manj kot dvanajst mesecev, pod nadzorom pristojnega organa razvrstijo v eno od naslednjih dveh kategorij:

| (A) | kategorija V: govedo, staro manj kot osem mesecev. |
| --- | --- |

(A)

kategorija V: govedo, staro manj kot osem mesecev.

| (A) | kategorija V: govedo, staro manj kot osem mesecev. |
| --- | --- |

(A)

kategorija V: govedo, staro manj kot osem mesecev.

Identifikacijska črka kategorije: V;

Identifikacijska črka kategorije: V;

| (B) | kategorija Z: govedo, staro od osem mesecev do manj kot 12 mesecev. |
| --- | --- |

(B)

kategorija Z: govedo, staro od osem mesecev do manj kot 12 mesecev.

| (B) | kategorija Z: govedo, staro od osem mesecev do manj kot 12 mesecev. |
| --- | --- |

(B)

kategorija Z: govedo, staro od osem mesecev do manj kot 12 mesecev.

Identifikacijska črka kategorije: Z.

Identifikacijska črka kategorije: Z.

Izvajalci ob zakolu vse ovce, stare manj kot dvanajst mesecev, pod nadzorom pristojnega organa razvrstijo v naslednjo kategorijo: kategorija A: trupi ovac, starih manj kot dvanajst mesecev.

Izvajalci ob zakolu vse ovce, stare manj kot dvanajst mesecev, pod nadzorom pristojnega organa razvrstijo v naslednjo kategorijo: kategorija A: trupi ovac, starih manj kot dvanajst mesecev.

Identifikacijska črka kategorije A.

Identifikacijska črka kategorije A.

To razvrščanje se opravi na podlagi informacij iz potnega lista, s katerim
  je opremljeno
  govedo, oziroma, če to ni mogoče, na podlagi podatkov iz računalniške baze podatkov iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (32).

je opremljeno

32

To razvrščanje se opravi na podlagi informacij iz potnega lista, s katerim
  so opremljeni
  govedo
  in ovce
  , oziroma, če to ni mogoče, na podlagi podatkov iz računalniške baze podatkov iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta (32).

so opremljeni

in ovce

32

Pogoji iz te točke se ne uporabljajo za meso goveda, za katerega je bila označba porekla ali geografska označba, zaščitena v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012, registrirana pred 29. junijem 2007.

Pogoji iz te točke se ne uporabljajo za meso goveda, za katerega je bila označba porekla ali geografska označba, zaščitena v skladu z Uredbo (EU) št. 1151/2012, registrirana pred 29. junijem 2007.

Sprememba 163

Sprememba 163

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 31 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 31 c (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga VII – del I – oddelek III – točka 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (31c) | v oddelku III dela I Priloge VII se vstavi naslednji odstavek: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(31c)

(31c)

v oddelku III dela I Priloge VII se vstavi naslednji odstavek:

| „(1a). | Meso ovac, starih manj kot dvanajst mesecev, se v državah članicah trži samo pod naslednjo(-imi) prodajno(-imi) oznako(-ami), določeno(-imi) za vsako državo članico: | država trženja; |
| --- | --- | --- |

„(1a).

„(1a).

Meso ovac, starih manj kot dvanajst mesecev, se v državah članicah trži samo pod naslednjo(-imi) prodajno(-imi) oznako(-ami), določeno(-imi) za vsako državo članico:

država trženja;

država trženja;

| | prodajne oznake, ki jih je treba uporabiti.“; |
| --- | --- |

prodajne oznake, ki jih je treba uporabiti.“;

prodajne oznake, ki jih je treba uporabiti.“;

Sprememba 164

Sprememba 164

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 31 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 31 d (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga VII – del I – oddelek III – točka 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (31d) | v oddelku III dela I Priloge VII se točka 3 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(31d)

(31d)

v oddelku III dela I Priloge VII se točka 3 nadomesti z naslednjim:

| 3. | Prodajne oznake, navedene za
  kategorijo
   V v tabeli pod točko A iz odstavka 1, in vsa nova imena, izpeljana iz teh prodajnih oznak, se uporabljajo le, če so izpolnjene vse zahteve iz te priloge. |
| --- | --- |

3.

Prodajne oznake, navedene za
  kategorijo
   V v tabeli pod točko A iz odstavka 1, in vsa nova imena, izpeljana iz teh prodajnih oznak, se uporabljajo le, če so izpolnjene vse zahteve iz te priloge.

kategorijo

| „3. | Prodajne oznake, navedene za
  govedo kategorije
   V 
  in ovce kategorije A
  v tabeli pod točko A iz odstavka 1, in vsa nova imena, izpeljana iz teh prodajnih oznak, se uporabljajo le, če so izpolnjene vse zahteve iz te priloge. |
| --- | --- |

„3.

Prodajne oznake, navedene za
  govedo kategorije
   V 
  in ovce kategorije A
  v tabeli pod točko A iz odstavka 1, in vsa nova imena, izpeljana iz teh prodajnih oznak, se uporabljajo le, če so izpolnjene vse zahteve iz te priloge.

govedo kategorije

in ovce kategorije A

| | Predvsem se izrazi „veau“, „telecí“, „Kalb“, „μοσχάρι“, „ternera“, „kalv“, „veal“, „vitello“, „vitella“, „kalf“, „vitela“ in „teletina“ ne uporabijo v prodajni oznaki in ne navedejo na etiketi mesa iz goveda, starega več kot dvanajst mesecev. |
| --- | --- |

Predvsem se izrazi „veau“, „telecí“, „Kalb“, „μοσχάρι“, „ternera“, „kalv“, „veal“, „vitello“, „vitella“, „kalf“, „vitela“ in „teletina“ ne uporabijo v prodajni oznaki in ne navedejo na etiketi mesa iz goveda, starega več kot dvanajst mesecev.

| | Predvsem se izrazi ‚veau‘, ‚telecí‘, ‚Kalb‘, ‚μοσχάρι‘, ‚ternera‘, ‚kalv‘, ‚veal‘, ‚vitello‘, ‚vitella‘, ‚kalf‘, ‚vitela‘ in ‚teletina‘ ne uporabijo v prodajni oznaki in ne navedejo na etiketi mesa iz goveda, starega več kot dvanajst mesecev. |
| --- | --- |

Predvsem se izrazi ‚veau‘, ‚telecí‘, ‚Kalb‘, ‚μοσχάρι‘, ‚ternera‘, ‚kalv‘, ‚veal‘, ‚vitello‘, ‚vitella‘, ‚kalf‘, ‚vitela‘ in ‚teletina‘ ne uporabijo v prodajni oznaki in ne navedejo na etiketi mesa iz goveda, starega več kot dvanajst mesecev.

| | Podobno se izraz ‚jagnje‘ ne uporablja v prodajni oznaki ali na oznaki mesa ovac, starih več kot 12 mesecev.“; |
| --- | --- |

Podobno se izraz ‚jagnje‘ ne uporablja v prodajni oznaki ali na oznaki mesa ovac, starih več kot 12 mesecev.“;

Podobno se izraz ‚jagnje‘ ne uporablja v prodajni oznaki ali na oznaki mesa ovac, starih več kot 12 mesecev.“;

Sprememba 278

Sprememba 278

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga VII – del II – točka 3 – točka a

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33a) | v točki 3 dela II Priloge VII se točka (b) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(33a)

(33a)

v točki 3 dela II Priloge VII se točka (b) nadomesti z naslednjim:

| „(a) | katerega dejanski delež
  alkohola je najmanj 15 vol. % in največ 22 vol. %; |
| --- | --- |

„(a)

katerega dejanski delež
  alkohola je najmanj 15 vol. % in največ 22 vol. %;

katerega dejanski delež

| „(a) | z dejanskim deležem
  alkohola najmanj 15 vol. % in največ 22 vol. %.
  Izjemoma in za vina, ki se starajo dlje, se lahko te omejitve razlikujejo pri nekaterih likerskih vinih z registriranim poreklom ali geografsko označbo s seznama, ki ga je Komisija določila z delegiranim aktom, sprejetim v skladu s členom 75(2), če:








  — | vina, namenjena staranju, ustrezajo opredelitvi likerskih vin ter |
| --- | --- | --- |

„(a)

„(a)

z dejanskim deležem
  alkohola najmanj 15 vol. % in največ 22 vol. %.
  Izjemoma in za vina, ki se starajo dlje, se lahko te omejitve razlikujejo pri nekaterih likerskih vinih z registriranim poreklom ali geografsko označbo s seznama, ki ga je Komisija določila z delegiranim aktom, sprejetim v skladu s členom 75(2), če:

z dejanskim deležem

Izjemoma in za vina, ki se starajo dlje, se lahko te omejitve razlikujejo pri nekaterih likerskih vinih z registriranim poreklom ali geografsko označbo s seznama, ki ga je Komisija določila z delegiranim aktom, sprejetim v skladu s členom 75(2), če:

—

vina, namenjena staranju, ustrezajo opredelitvi likerskih vin ter

vina, namenjena staranju, ustrezajo opredelitvi likerskih vin ter

| — | dejanski delež alkohola staranih vin ni manj kot 14 vol. %;“; |
| --- | --- |

—

dejanski delež alkohola staranih vin ni manj kot 14 vol. %;“;

dejanski delež alkohola staranih vin ni manj kot 14 vol. %;“;

Sprememba 166

Sprememba 166

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga VII – del II – točka 18 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (18) | Izraz „dealkoholizirano“ se lahko uporablja v kombinaciji z imenom proizvodov
  vinske trte
  iz točk 1 in 4 do 9
  ,
  kadar
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(18)

Izraz „dealkoholizirano“ se lahko uporablja v kombinaciji z imenom proizvodov
  vinske trte
  iz točk 1 in 4 do 9
  ,
  kadar
  :

Izraz „dealkoholizirano“ se lahko uporablja v kombinaciji z imenom proizvodov

iz točk 1 in 4 do 9

kadar

| (18) | „Dealkoholizirano“ vino ali „dealkoholizirano (ime kategorije proizvoda
  vinske trte
  , uporabljene za njegovo proizvodnjo)“ pomeni proizvod
  ,
  ki
  : |
| --- | --- |

(18)

„Dealkoholizirano“ vino ali „dealkoholizirano (ime kategorije proizvoda
  vinske trte
  , uporabljene za njegovo proizvodnjo)“ pomeni proizvod
  ,
  ki
  :

„Dealkoholizirano“ vino ali „dealkoholizirano (ime kategorije proizvoda

, uporabljene za njegovo proizvodnjo)“ pomeni proizvod

ki

Sprememba 167

Sprememba 167

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga VII – del II – točka 18 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | je bila na proizvodu izvedena dealkoholizacija v skladu s 
  postopki
  iz oddelka E dela I Priloge VIII; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

je bila na proizvodu izvedena dealkoholizacija v skladu s 
  postopki
  iz oddelka E dela I Priloge VIII; ter

postopki

| (b) | je bila na proizvodu izvedena dealkoholizacija v skladu s 
  pogoji
  iz oddelka E dela I Priloge VIII ter |
| --- | --- |

(b)

je bila na proizvodu izvedena dealkoholizacija v skladu s 
  pogoji
  iz oddelka E dela I Priloge VIII ter

pogoji

Sprememba 168

Sprememba 168

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga VII – del II – točka 19 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (19) | Izraz „delno dealkoholizirano“ se lahko uporablja v kombinaciji z imenom proizvodov
  vinske trte
  iz točk 1 in 4 do 9
  ,
  kadar
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(19)

Izraz „delno dealkoholizirano“ se lahko uporablja v kombinaciji z imenom proizvodov
  vinske trte
  iz točk 1 in 4 do 9
  ,
  kadar
  :

Izraz „delno dealkoholizirano“ se lahko uporablja v kombinaciji z imenom proizvodov

iz točk 1 in 4 do 9

kadar

| (19) | „Delno dealkoholizirano vino“ ali „delno dealkoholizirano (ime kategorije proizvoda
  vinske trte
  , uporabljenega za njegovo proizvodnjo)“ pomeni proizvod
  ,
  ki
  : |
| --- | --- |

(19)

„Delno dealkoholizirano vino“ ali „delno dealkoholizirano (ime kategorije proizvoda
  vinske trte
  , uporabljenega za njegovo proizvodnjo)“ pomeni proizvod
  ,
  ki
  :

„Delno dealkoholizirano vino“ ali „delno dealkoholizirano (ime kategorije proizvoda

, uporabljenega za njegovo proizvodnjo)“ pomeni proizvod

ki

Sprememba 169

Sprememba 169

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga VII – del II – točka 19 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | je bila na proizvodu izvedena dealkoholizacija v skladu s 
  postopki
  iz oddelka E dela I Priloge VIII; ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

je bila na proizvodu izvedena dealkoholizacija v skladu s 
  postopki
  iz oddelka E dela I Priloge VIII; ter

postopki

| (b) | je bila na proizvodu izvedena dealkoholizacija v skladu s 
  pogoji
  iz oddelka E dela I Priloge VIII ter |
| --- | --- |

(b)

je bila na proizvodu izvedena dealkoholizacija v skladu s 
  pogoji
  iz oddelka E dela I Priloge VIII ter

pogoji

Sprememba 170

Sprememba 170

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga VII – del II – točka 19 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | ima proizvod skupni delež alkohola več kot 0,5 vol. % in je njegov skupni delež alkohola po postopkih iz oddelka E dela I Priloge VIII zmanjšan za več kot 20 % vol. v primerjavi z njegovim začetnim skupnim deležem alkohola.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

ima proizvod skupni delež alkohola več kot 0,5 vol. % in je njegov skupni delež alkohola po postopkih iz oddelka E dela I Priloge VIII zmanjšan za več kot 20 % vol. v primerjavi z njegovim začetnim skupnim deležem alkohola.“;

| (c) | ima proizvod skupni delež alkohola
  manj kot 8,5 vol. % in
  več kot 0,5 vol. % in je njegov skupni delež alkohola po postopkih iz oddelka E dela I Priloge VIII zmanjšan za več kot 20 % vol. v primerjavi z njegovim začetnim skupnim deležem alkohola. |
| --- | --- |

(c)

ima proizvod skupni delež alkohola
  manj kot 8,5 vol. % in
  več kot 0,5 vol. % in je njegov skupni delež alkohola po postopkih iz oddelka E dela I Priloge VIII zmanjšan za več kot 20 % vol. v primerjavi z njegovim začetnim skupnim deležem alkohola.

manj kot 8,5 vol. % in

Sprememba 171

Sprememba 171

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga VII – del III – točka 5

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (32a) | točka 5 v delu III Priloge VII se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(32a)

(32a)

točka 5 v delu III Priloge VII se nadomesti z naslednjim:

| 5. | Poimenovanja iz točk 1, 2 in 3 se ne smejo uporabljati za noben izdelek, razen za izdelke iz navedene točke. |
| --- | --- |

5.

Poimenovanja iz točk 1, 2 in 3 se ne smejo uporabljati za noben izdelek, razen za izdelke iz navedene točke.

| „5. | Poimenovanja iz točk 1, 2 in 3 se ne smejo uporabljati za noben izdelek, razen za izdelke iz navedene točke. |
| --- | --- |

„5.

Poimenovanja iz točk 1, 2 in 3 se ne smejo uporabljati za noben izdelek, razen za izdelke iz navedene točke.

Poimenovanja so zaščitena tudi pred:

Poimenovanja so zaščitena tudi pred:

| (a) | vsako neposredno ali posredno komercialno rabo tega poimenovanja;










  (i) | za primerljive ali nadomestljive izdelke, ki niso v skladu z ustrezno opredelitvijo; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

vsako neposredno ali posredno komercialno rabo tega poimenovanja;

vsako neposredno ali posredno komercialno rabo tega poimenovanja;

(i)

(i)

za primerljive ali nadomestljive izdelke, ki niso v skladu z ustrezno opredelitvijo;

za primerljive ali nadomestljive izdelke, ki niso v skladu z ustrezno opredelitvijo;

| (ii) | če taka raba izkorišča ugled poimenovanja; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

če taka raba izkorišča ugled poimenovanja;

če taka raba izkorišča ugled poimenovanja;

| (b) | vsako zlorabo, posnemanjem ali prikazovanjem, tudi če je sestava ali resnična narava proizvoda ali storitve navedena ali če mu je dodan izraz, kot so vrsta, tip, metoda, pristop, posnetek, okus, nadomestilo, način ali podobno; |
| --- | --- |

(b)

(b)

vsako zlorabo, posnemanjem ali prikazovanjem, tudi če je sestava ali resnična narava proizvoda ali storitve navedena ali če mu je dodan izraz, kot so vrsta, tip, metoda, pristop, posnetek, okus, nadomestilo, način ali podobno;

vsako zlorabo, posnemanjem ali prikazovanjem, tudi če je sestava ali resnična narava proizvoda ali storitve navedena ali če mu je dodan izraz, kot so vrsta, tip, metoda, pristop, posnetek, okus, nadomestilo, način ali podobno;

| (c) | vsemi drugimi označbami ali komercialnimi praksami, ki lahko potrošnika zavajajo glede resnične narave ali sestave proizvoda. |
| --- | --- |

(c)

(c)

vsemi drugimi označbami ali komercialnimi praksami, ki lahko potrošnika zavajajo glede resnične narave ali sestave proizvoda.

vsemi drugimi označbami ali komercialnimi praksami, ki lahko potrošnika zavajajo glede resnične narave ali sestave proizvoda.

Ta določba pa ne velja za poimenovanja izdelkov, katerih vrsta je zaradi uveljavljene uporabe natančno poznana, in/ali kadar se poimenovanje očitno uporabi za opis značilne lastnosti izdelka.

Ta določba pa ne velja za poimenovanja izdelkov, katerih vrsta je zaradi uveljavljene uporabe natančno poznana, in/ali kadar se poimenovanje očitno uporabi za opis značilne lastnosti izdelka.“;

Sprememba 172

Sprememba 172

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32 b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga VII – Dodatek I – odstavek 1 – točka 2 – točka g

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (32b) | v točki 2 prvega odstavka dodatka I v Prilogi VII se točka (g) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(32b)

(32b)

v točki 2 prvega odstavka dodatka I v Prilogi VII se točka (g) nadomesti z naslednjim:

| (g) | v Romuniji:
  območje
  Podișul Transilvaniei; |
| --- | --- |

(g)

v Romuniji:
  območje
  Podișul Transilvaniei;

območje

| „(g) | v Romuniji:
  vinorodna regija
  Podișul Transilvaniei“; |
| --- | --- |

„(g)

v Romuniji:
  vinorodna regija
  Podișul Transilvaniei“;

vinorodna regija

Sprememba 173

Sprememba 173

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 32 c (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga VII – Dodatek I – odstavek 1 – točka 4 – točka f

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (32c) | v točki 4 prvega odstavka dodatka I v Prilogi VII se točka (f) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(32c)

(32c)

v točki 4 prvega odstavka dodatka I v Prilogi VII se točka (f) nadomesti z naslednjim:

| (f) | v Romuniji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah: |
| --- | --- |

(f)

v Romuniji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah:

| „(f) | v Romuniji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah: |
| --- | --- |

„(f)

v Romuniji: površine, zasajene z vinsko trto v naslednjih regijah:

Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului in Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării,
  južna vinska
  regija
  , vključno s peščenimi in drugimi ugodnimi območji
  ;

južna vinska

, vključno s peščenimi in drugimi ugodnimi območji

Dealurile Buzăului,
  Munteniei in Olteniei,
  Dealu Mare, Severinului in Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării,
  peščena
  regija
  ter druga ugodna območja na jugu države
  ;“;

Munteniei in Olteniei,

peščena

ter druga ugodna območja na jugu države

Sprememba 174

Sprememba 174

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 a (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 a (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga X – točka XI – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33a) | v točki XI Priloge X se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(33a)

(33a)

v točki XI Priloge X se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

1.   Panožni sporazumi, navedeni v točki 6 oddelka A dela II Priloge II, predvidevajo arbitražno klavzulo.

„1.   Panožni sporazumi, navedeni v točki 6 oddelka A dela II Priloge II, predvidevajo
  spravni mehanizem in/ali mehanizem za mediacijo ter
  arbitražno klavzulo.“;

Sprememba 175

Sprememba 175

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 b (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 b (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga X – točka XI – točka 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33b) | v točki XI Priloge X se vstavi naslednja točka: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(33b)

(33b)

v točki XI Priloge X se vstavi naslednja točka:

| „4a. | Podjetje za proizvodnjo sladkorja in zadevni prodajalci sladkorne pese se lahko dogovorijo za klavzulo o porazdelitvi vrednosti, vključno s tržnimi bonusi in izgubami, v kateri določijo, kako se razvoj relevantnih tržnih cen na trgu sladkorja ali drugih trgih primarnih proizvodov porazdeli med njimi.“; |
| --- | --- |

„4a.

Sprememba 176

Sprememba 176

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 c (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 c (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga XI

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33c) | Priloga XI se črta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(33c)

(33c)

Priloga XI se črta;

Sprememba 177

Sprememba 177

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 d (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 d (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga XII

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33d) | Priloga XII se črta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(33d)

(33d)

Priloga XII se črta;

Sprememba 178

Sprememba 178

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 e (novo)

Člen 1 – odstavek 1 – točka 33 e (novo)

Uredba (EU) št. 1308/2013

Priloga XIII

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (33e) | Priloga XIII se črta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(33e)

(33e)

Priloga XIII se črta.

Sprememba 179

Sprememba 179

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka - 1 (novo)

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 1 – odstavek 2 – točka b

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | v členu 1(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-1)

(-1)

v členu 1(2) se točka (b) nadomesti z naslednjim:

| (b) | z lastnostmi dodane vrednosti, pridobljenimi z načini kmetovanja ali predelave, ki se uporabljajo pri njihovi proizvodnji, ali ustvarjenimi zaradi kraja njihove proizvodnje ali trženja. |
| --- | --- |

(b)

z lastnostmi dodane vrednosti, pridobljenimi z načini kmetovanja ali predelave, ki se uporabljajo pri njihovi proizvodnji, ali ustvarjenimi zaradi kraja njihove proizvodnje ali trženja.

| | „(b) | z lastnostmi dodane vrednosti, pridobljenimi z načini kmetovanja ali predelave, ki se uporabljajo pri njihovi proizvodnji, ali ustvarjenimi zaradi kraja njihove proizvodnje ali trženja
  , in z njihovim prispevkom k trajnostnemu razvoju, če je primerno
  .“; |
| --- | --- | --- |

„(b)

z lastnostmi dodane vrednosti, pridobljenimi z načini kmetovanja ali predelave, ki se uporabljajo pri njihovi proizvodnji, ali ustvarjenimi zaradi kraja njihove proizvodnje ali trženja
  , in z njihovim prispevkom k trajnostnemu razvoju, če je primerno
  .“;

, in z njihovim prispevkom k trajnostnemu razvoju, če je primerno

Sprememba 251

Sprememba 251

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 5

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2) | člen 5 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(2)

(2)

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

Člen 5

„Člen 5

Zahteve za označbe porekla in geografske označbe

Zahteve za označbe porekla in geografske označbe

1.   Za namen te uredbe je „označba porekla“ ime, ki opredeljuje proizvod:

1.   Za namen te uredbe je ‚označba porekla‘ ime, ki opredeljuje proizvod:

| (a) | s poreklom iz specifičnega kraja, regije ali
  izjemoma
  države; |
| --- | --- |

(a)

s poreklom iz specifičnega kraja, regije ali
  izjemoma
  države;

izjemoma

| (a) | s poreklom iz specifičnega kraja, regije ali
  v izjemnih primerih
  države
  ali ime, ki se tradicionalno uporablja v določenem kraju
  ; |
| --- | --- |

(a)

s poreklom iz specifičnega kraja, regije ali
  v izjemnih primerih
  države
  ali ime, ki se tradicionalno uporablja v določenem kraju
  ;

v izjemnih primerih

ali ime, ki se tradicionalno uporablja v določenem kraju

| (b) | katerega kakovost ali značilnosti so pretežno ali izključno posledica določenega geografskega okolja z njegovimi
  lastnimi
  naravnimi in človeškimi dejavniki
  ter |
| --- | --- |

(b)

katerega kakovost ali značilnosti so pretežno ali izključno posledica določenega geografskega okolja z njegovimi
  lastnimi
  naravnimi in človeškimi dejavniki
  ter

lastnimi

ter

| (b) | katerega kakovost ali značilnosti so pretežno ali izključno posledica določenega geografskega okolja z njegovimi naravnimi
  dejavniki
  in človeškimi dejavniki; |
| --- | --- |

(b)

katerega kakovost ali značilnosti so pretežno ali izključno posledica določenega geografskega okolja z njegovimi naravnimi
  dejavniki
  in človeškimi dejavniki;

dejavniki

| (c) | katerega vse faze proizvodnje potekajo na opredeljenem geografskem območju. |
| --- | --- |

(c)

katerega vse faze proizvodnje potekajo na opredeljenem geografskem območju.

| (c) | katerega vse faze proizvodnje potekajo na opredeljenem geografskem območju. |
| --- | --- |

(c)

katerega vse faze proizvodnje potekajo na opredeljenem geografskem območju.

2.   Za namen te uredbe je „geografska označba“ ime, ki opredeljuje proizvod:

2.   Za namen te uredbe je ‚geografska označba‘ ime, ki opredeljuje proizvod:

| (a) | s poreklom iz specifičnega kraja, regije ali države; |
| --- | --- |

(a)

s poreklom iz specifičnega kraja, regije ali države;

| (a) | s poreklom iz specifičnega kraja, regije ali države
  ali ime, ki se tradicionalno uporablja v določenem kraju
  ; |
| --- | --- |

(a)

s poreklom iz specifičnega kraja, regije ali države
  ali ime, ki se tradicionalno uporablja v določenem kraju
  ;

ali ime, ki se tradicionalno uporablja v določenem kraju

| (b) | katerega določeno kakovost, sloves ali drugo značilnost je mogoče pripisati predvsem njegovemu geografskemu poreklu ter |
| --- | --- |

(b)

katerega določeno kakovost, sloves ali drugo značilnost je mogoče pripisati predvsem njegovemu geografskemu poreklu ter

| (b) | katerega določeno kakovost, sloves ali drugo značilnost je mogoče pripisati predvsem njegovemu geografskemu poreklu ter |
| --- | --- |

(b)

katerega določeno kakovost, sloves ali drugo značilnost je mogoče pripisati predvsem njegovemu geografskemu poreklu ter

| (c) | katerega najmanj ena faza proizvodnje poteka na opredeljenem geografskem območju. |
| --- | --- |

(c)

katerega najmanj ena faza proizvodnje poteka na opredeljenem geografskem območju.

| (c) | katerega najmanj ena faza proizvodnje poteka na opredeljenem geografskem območju. |
| --- | --- |

(c)

katerega najmanj ena faza proizvodnje poteka na opredeljenem geografskem območju.

3.   Ne glede na odstavek 1 se določena imena obravnavajo kot označbe porekla, čeprav izhajajo surovine zadevnih proizvodov iz geografskega območja, ki je večje ali različno od opredeljenega geografskega območja, pod pogojem, da:

3.   Ne glede na odstavek 1 se določena imena obravnavajo kot označbe porekla, čeprav izhajajo surovine zadevnih proizvodov iz geografskega območja, ki je večje ali različno od opredeljenega geografskega območja, pod pogojem, da:

| (a) | je območje, na katerem se pridobivajo surovine, opredeljeno; |
| --- | --- |

(a)

je območje, na katerem se pridobivajo surovine, opredeljeno;

| (a) | je območje, na katerem se pridobivajo surovine, opredeljeno; |
| --- | --- |

(a)

je območje, na katerem se pridobivajo surovine, opredeljeno;

| (b) | obstajajo posebni pogoji za pridobivanje surovin; |
| --- | --- |

(b)

obstajajo posebni pogoji za pridobivanje surovin;

| (b) | obstajajo posebni pogoji za pridobivanje surovin; |
| --- | --- |

(b)

obstajajo posebni pogoji za pridobivanje surovin;

| (c) | so vzpostavljene ureditve nadzora, ki zagotavljajo upoštevanje pogojev iz točke (b); in |
| --- | --- |

(c)

so vzpostavljene ureditve nadzora, ki zagotavljajo upoštevanje pogojev iz točke (b); in

| (c) | so vzpostavljene ureditve nadzora, ki zagotavljajo upoštevanje pogojev iz točke (b); in |
| --- | --- |

(c)

so vzpostavljene ureditve nadzora, ki zagotavljajo upoštevanje pogojev iz točke (b); in

| (d) | so bile zadevne označbe porekla priznane kot označbe porekla v državi porekla pred 1. majem 2004. |
| --- | --- |

(d)

so bile zadevne označbe porekla priznane kot označbe porekla v državi porekla pred 1. majem 2004.

| (d) | so bile zadevne označbe porekla priznane kot označbe porekla v državi porekla pred 1. majem 2004. |
| --- | --- |

(d)

so bile zadevne označbe porekla priznane kot označbe porekla v državi porekla pred 1. majem 2004.

Za namen tega odstavka se kot surovine štejejo le žive živali, meso in mleko.

Za namen tega odstavka se kot surovine štejejo le žive živali, meso in mleko.

4.   Da bi upoštevali posebne lastnosti proizvodnje proizvodov živalskega izvora, se na Komisijo v skladu s členom 56 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov o omejitvah in odstopanjih glede izvora krme v primeru označbe porekla.

4.   Da bi upoštevali posebne lastnosti proizvodnje proizvodov živalskega izvora, se na Komisijo v skladu s členom 56 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov o omejitvah in odstopanjih glede izvora krme v primeru označbe porekla.

Da bi poleg tega upoštevali tudi posebne lastnosti nekaterih proizvodov ali območij, se na Komisijo v skladu s členom 56 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov o omejitvah in odstopanjih glede zakola živih živali ali izvora surovin.

Da bi poleg tega upoštevali tudi posebne lastnosti nekaterih proizvodov ali območij, se na Komisijo v skladu s členom 56 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov o omejitvah in odstopanjih glede zakola živih živali ali izvora surovin.

Pri teh omejitvah in odstopanjih se na podlagi objektivnih meril upošteva kakovost ali uporaba ter priznano znanje in izkušnje ali naravni dejavniki.

Pri teh omejitvah in odstopanjih se na podlagi objektivnih meril upošteva kakovost ali uporaba ter priznano znanje in izkušnje ali naravni dejavniki.“;

Sprememba 182

Sprememba 182

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2 a (novo)

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 6 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | v členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(2a)

(2a)

v členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

2.   Imena ni mogoče registrirati kot označbo porekla ali geografsko označbo, če je v nasprotju z imenom rastlinske sorte ali živalske pasme in bi lahko potrošnika zavajalo glede pravega porekla proizvoda.

„2.   Imena ni mogoče registrirati kot označbo porekla ali geografsko označbo, če je v nasprotju z imenom rastlinske sorte ali živalske pasme in bi lahko potrošnika zavajalo glede pravega porekla proizvoda
  ali povzročilo zamenjavo med proizvodi z registriranim imenom in to sorto ali pasmo
  .

Upoštevajo se zlasti naslednji elementi:

Upoštevajo se zlasti naslednji elementi:

| (a) | dejanska uporaba imena rastlinske sorte ali živalske pasme v prodajnem poimenovanju; |
| --- | --- |

(a)

(a)

dejanska uporaba imena rastlinske sorte ali živalske pasme v prodajnem poimenovanju;

dejanska uporaba imena rastlinske sorte ali živalske pasme v prodajnem poimenovanju;

| (b) | homonim, ki bi nastal z registracijo; |
| --- | --- |

(b)

(b)

homonim, ki bi nastal z registracijo;

homonim, ki bi nastal z registracijo;

| (c) | razširitev uporabe rastlinske sorte ali živalske pasme zunaj njenega območja izvora.“; |
| --- | --- |

(c)

(c)

razširitev uporabe rastlinske sorte ali živalske pasme zunaj njenega območja izvora.“;

razširitev uporabe rastlinske sorte ali živalske pasme zunaj njenega območja izvora.“;

Sprememba 252

Sprememba 252

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3

Člen 2 – odstavek 1 – točka 3

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 7

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3) | člen 7 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3)

(3)

člen 7 se nadomesti z naslednjim:

Člen 7

„Člen 7

Specifikacija proizvoda

Specifikacija proizvoda

1.   Zaščitena označba porekla ali zaščitena geografska označba je v skladu s specifikacijo, ki vključuje vsaj:

1.   Zaščitena označba porekla ali zaščitena geografska označba je v skladu s specifikacijo, ki vključuje vsaj:

| (a) | ime, ki se zaščiti kot označba porekla ali geografska označba, kot se uporablja pri trgovanju ali v skupnem jeziku, in le v jezikih, ki se uporabljajo ali so se v preteklosti uporabljali za opis specifičnega proizvoda na opredeljenem geografskem območju; |
| --- | --- |

(a)

ime, ki se zaščiti kot označba porekla ali geografska označba, kot se uporablja pri trgovanju ali v skupnem jeziku, in le v jezikih, ki se uporabljajo ali so se v preteklosti uporabljali za opis specifičnega proizvoda na opredeljenem geografskem območju;

| (a) | ime, ki se zaščiti kot označba porekla ali geografska označba, kot se uporablja pri trgovanju ali v skupnem jeziku, in le v jezikih, ki se uporabljajo ali so se v preteklosti uporabljali za opis specifičnega proizvoda na opredeljenem geografskem območju; |
| --- | --- |

(a)

ime, ki se zaščiti kot označba porekla ali geografska označba, kot se uporablja pri trgovanju ali v skupnem jeziku, in le v jezikih, ki se uporabljajo ali so se v preteklosti uporabljali za opis specifičnega proizvoda na opredeljenem geografskem območju;

| (b) | opis proizvoda, vključno s surovinami, če je potrebno, ter glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

opis proizvoda, vključno s surovinami, če je potrebno, ter glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi proizvoda;

| (b) | opis proizvoda, vključno s surovinami, če je potrebno, ter glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

opis proizvoda, vključno s surovinami, če je potrebno, ter glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi proizvoda;

| (c) | opredelitev geografskega območja, omejenega glede na povezavo iz točke (f)(i) ali (ii) tega odstavka, in po potrebi podatke, ki dokazujejo izpolnjevanje zahtev iz člena 5(3); |
| --- | --- |

(c)

opredelitev geografskega območja, omejenega glede na povezavo iz točke (f)(i) ali (ii) tega odstavka, in po potrebi podatke, ki dokazujejo izpolnjevanje zahtev iz člena 5(3);

| (c) | opredelitev geografskega območja, omejenega glede na povezavo iz točke (f)(i) ali (ii) tega odstavka, in po potrebi podatke, ki dokazujejo izpolnjevanje zahtev iz člena 5(3); |
| --- | --- |

(c)

opredelitev geografskega območja, omejenega glede na povezavo iz točke (f)(i) ali (ii) tega odstavka, in po potrebi podatke, ki dokazujejo izpolnjevanje zahtev iz člena 5(3);

| (d) | dokazila o tem
  , da proizvod izvira iz opredeljenega geografskega območja iz člena 5(1)
  ali
  (2); |
| --- | --- |

(d)

dokazila o tem
  , da proizvod izvira iz opredeljenega geografskega območja iz člena 5(1)
  ali
  (2);

dokazila o tem

ali

| (d) | elemente sledljivosti, ki dokazujejo
  , da proizvod izvira iz opredeljenega geografskega območja iz člena 5(1)
  in
  (2); |
| --- | --- |

(d)

elemente sledljivosti, ki dokazujejo
  , da proizvod izvira iz opredeljenega geografskega območja iz člena 5(1)
  in
  (2);

elemente sledljivosti, ki dokazujejo

in

| (e) | opis metode pridobivanja proizvoda
  ter
  , kjer je to primerno, pristnih in nespremenljivih lokalnih metod kakor tudi informacije o pakiranju, če tako določi skupina vložnikov in zadostno utemelji za posamezni proizvod, da je treba pakiranje opraviti na opredeljenem geografskem območju zaradi zaščite kakovosti ali zagotavljanja porekla ali nadzora, ob upoštevanju prava Unije zlasti s področja prostega pretoka blaga in prostega opravljanja storitev; |
| --- | --- |

(e)

opis metode pridobivanja proizvoda
  ter
  , kjer je to primerno, pristnih in nespremenljivih lokalnih metod kakor tudi informacije o pakiranju, če tako določi skupina vložnikov in zadostno utemelji za posamezni proizvod, da je treba pakiranje opraviti na opredeljenem geografskem območju zaradi zaščite kakovosti ali zagotavljanja porekla ali nadzora, ob upoštevanju prava Unije zlasti s področja prostega pretoka blaga in prostega opravljanja storitev;

ter

| (e) | opis metode pridobivanja proizvoda
  in
  , kjer je to primerno,
  njegovega prispevka k trajnostnemu razvoju ter
  pristnih in nespremenljivih lokalnih metod kakor tudi informacije o pakiranju, če tako določi skupina vložnikov in zadostno utemelji za posamezni proizvod, da je treba pakiranje opraviti na opredeljenem geografskem območju zaradi zaščite kakovosti ali zagotavljanja porekla ali nadzora, ob upoštevanju prava Unije zlasti s področja prostega pretoka blaga in prostega opravljanja storitev; |
| --- | --- |

(e)

opis metode pridobivanja proizvoda
  in
  , kjer je to primerno,
  njegovega prispevka k trajnostnemu razvoju ter
  pristnih in nespremenljivih lokalnih metod kakor tudi informacije o pakiranju, če tako določi skupina vložnikov in zadostno utemelji za posamezni proizvod, da je treba pakiranje opraviti na opredeljenem geografskem območju zaradi zaščite kakovosti ali zagotavljanja porekla ali nadzora, ob upoštevanju prava Unije zlasti s področja prostega pretoka blaga in prostega opravljanja storitev;

in

njegovega prispevka k trajnostnemu razvoju ter

| (f) | podatke, ki dokazujejo: |
| --- | --- |

(f)

podatke, ki dokazujejo:

| (f) | podatke, ki dokazujejo: |
| --- | --- |

(f)

podatke, ki dokazujejo:

| | (i) | povezavo
  med kakovostjo ali značilnostmi proizvoda in geografskim okoljem iz člena 5(1) ali, |
| --- | --- | --- |

(i)

povezavo
  med kakovostjo ali značilnostmi proizvoda in geografskim okoljem iz člena 5(1) ali,

povezavo

| | (i) | kar zadeva zaščiteno označbo porekla povezavo
  med kakovostjo ali značilnostmi proizvoda in geografskim okoljem iz člena 5(1) ali |
| --- | --- | --- |

(i)

kar zadeva zaščiteno označbo porekla povezavo
  med kakovostjo ali značilnostmi proizvoda in geografskim okoljem iz člena 5(1) ali

kar zadeva zaščiteno označbo porekla povezavo

| | (ii) | kjer je to ustrezno
  , povezavo med
  določeno
  kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda in geografskim poreklom iz člena 5(2); |
| --- | --- | --- |

(ii)

kjer je to ustrezno
  , povezavo med
  določeno
  kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda in geografskim poreklom iz člena 5(2);

kjer je to ustrezno

določeno

| | (ii) | kar zadeva zaščiteno geografsko označbo
  , povezavo med
  dano
  kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda in geografskim poreklom iz člena 5(2); |
| --- | --- | --- |

(ii)

kar zadeva zaščiteno geografsko označbo
  , povezavo med
  dano
  kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda in geografskim poreklom iz člena 5(2);

kar zadeva zaščiteno geografsko označbo

dano

| (g) | ime in naslov organov ali, če sta na voljo, ime in naslov organov, ki preverjajo upoštevanje določb iz specifikacije proizvoda v skladu s členom 37, ter njihove posebne naloge; |
| --- | --- |

(g)

ime in naslov organov ali, če sta na voljo, ime in naslov organov, ki preverjajo upoštevanje določb iz specifikacije proizvoda v skladu s členom 37, ter njihove posebne naloge;

| (g) | ime in naslov organov ali, če sta na voljo, ime in naslov organov, ki preverjajo upoštevanje določb iz specifikacije proizvoda v skladu s členom 37, ter njihove posebne naloge; |
| --- | --- |

(g)

ime in naslov organov ali, če sta na voljo, ime in naslov organov, ki preverjajo upoštevanje določb iz specifikacije proizvoda v skladu s členom 37, ter njihove posebne naloge;

| (h) | vsa posebna pravila o označevanju zadevnega proizvoda. |
| --- | --- |

(h)

vsa posebna pravila o označevanju zadevnega proizvoda.

| (h) | vsa posebna pravila o označevanju zadevnega proizvoda. |
| --- | --- |

(h)

vsa posebna pravila o označevanju zadevnega proizvoda.

2.   Da se zagotovi, da specifikacije proizvodov vključujejo ustrezne in jedrnate informacije, se na Komisijo v skladu s členom 56 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, v katerih določi pravila, ki omejujejo informacije iz specifikacij iz odstavka 1 tega člena, kadar je takšna omejitev potrebna, da se preprečijo pretirano obsežni zahtevki za registracijo.

2.   Da se zagotovi, da specifikacije proizvodov vključujejo ustrezne in jedrnate informacije, se na Komisijo v skladu s členom 56 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, v katerih določi pravila, ki omejujejo informacije iz specifikacij iz odstavka 1 tega člena, kadar je takšna omejitev potrebna, da se preprečijo pretirano obsežni zahtevki za registracijo.

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi pravila o obliki specifikacije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 57(2).

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi pravila o obliki specifikacije. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 57(2).“;

Sprememba 185

Sprememba 185

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 a (novo)

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 11 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | v členu 11 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(4a)

(4a)

v členu 11 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

2.   Geografske označbe proizvodov iz tretjih držav, ki so zaščitene v Uniji v skladu z mednarodnim sporazumom, katerega pogodbenica je Unija, se lahko vpišejo v register. Taka imena se v register vpišejo kot zaščitene geografske označbe, razen če so v navedenem sporazumu posebej opredeljena kot zaščitene označbe porekla na podlagi te uredbe.

„2.   Geografske označbe proizvodov iz tretjih držav, ki so zaščitene v Uniji v skladu z mednarodnim sporazumom, katerega pogodbenica je Unija, se lahko vpišejo v register
  , če je to določeno v sporazumu
  . Taka imena se v register vpišejo kot zaščitene geografske označbe, razen če so v navedenem sporazumu posebej opredeljena kot zaščitene označbe porekla na podlagi te uredbe.“;

Sprememba 186

Sprememba 186

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 b (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4 b (novo)

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 12

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | člen 12 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(4b)

(4b)

člen 12 se nadomesti z naslednjim:

Člen 12

„Člen 12

Imena, simboli in označbe

Imena, simboli in označbe

1.   Zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe lahko uporablja vsak gospodarski subjekt, ki trži proizvod, ki je v skladu z ustrezno specifikacijo.

1.   Zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe lahko uporablja vsak gospodarski subjekt, ki trži proizvod, ki je v skladu z ustrezno specifikacijo.

2.   Določijo se simboli Unije, ki so namenjeni obveščanju javnosti o zaščitenih označbah porekla in zaščitenih geografskih označbah.

2.   Določijo se simboli Unije, ki so namenjeni obveščanju javnosti o zaščitenih označbah porekla in zaščitenih geografskih označbah.

3.   V primeru proizvodov s poreklom iz Unije, ki se tržijo pod zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, registrirano v skladu s postopki iz te uredbe, se na označevanju navedejo simboli Unije, povezani z navedenima označbama. Poleg tega bi moralo biti v istem vidnem polju navedeno tudi registrirano ime proizvoda. Na označevanju se lahko pojavita označbi „zaščitena označba porekla“ ali „zaščitena geografska označba“ ali ustrezni kratici „ZOP“ ali „ZGO“.

3.   V primeru proizvodov s poreklom iz Unije, ki se tržijo pod zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, registrirano v skladu s postopki iz te uredbe, se na označevanju
  , v reklamnem gradivu in na dokumentih v zvezi z zadevnim proizvodom
  navedejo simboli Unije, povezani z navedenima označbama. Poleg tega bi moralo biti v istem vidnem polju
  in na vidnem mestu jasno, čitljivo in po potrebi neizbrisno
  navedeno tudi registrirano ime proizvoda
  . Ime nikakor ne sme biti skrito, zakrito ali prekinjeno s katerim koli drugim pisnim ali slikovnim elementom ali vmesnim dokumentom
  . Na označevanju se lahko pojavita označbi ‚zaščitena označba porekla‘ ali ‚zaščitena geografska označba‘ ali ustrezni kratici ‚ZOP‘ ali ‚ZGO‘.

4.   Na označevanju se lahko navede tudi naslednje: prikaz geografskega območja porekla, kot je določeno v členu 5, ter besedilo, grafike ali simboli, ki se nanašajo na državo članico in/ali regijo, v kateri se nahaja geografsko območje porekla.

4.   Na označevanju se lahko navede tudi naslednje: prikaz geografskega območja porekla, kot je določeno v členu 5, ter besedilo, grafike ali simboli, ki se nanašajo na državo članico in/ali regijo, v kateri se nahaja geografsko območje porekla.

5.   Brez poseganja v Direktivo 2000/13/ES se kolektivne geografske znamke iz člena 15 Direktive 2008/95/ES lahko uporabljajo na oznakah skupaj z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo.

5.   Brez poseganja v Direktivo 2000/13/ES se kolektivne geografske znamke iz člena 15 Direktive 2008/95/ES lahko uporabljajo na oznakah skupaj z zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo.

6.   V primeru proizvodov s poreklom iz tretjih držav, ki se tržijo pod imenom, vpisanim v register, se lahko na označevanju navedeta označbi iz odstavka 3 ali z njima povezani simboli Unije.

6.   V primeru proizvodov s poreklom iz tretjih držav, ki se tržijo pod imenom, vpisanim v register, se lahko na označevanju navedeta označbi iz odstavka 3 ali z njima povezani simboli Unije.
  V primeru proizvodov iz tretjih držav, ki so zaščiteni z mednarodnim sporazumom, katerega pogodbenica je Unija, in se ne tržijo pod imenom, vpisanim v register, se na označevanju ne navedeta označbi iz odstavka 3 ali z njima povezani simboli Unije.

7.   Da se zagotovi posredovanje ustreznih informacij potrošnikom, se na Komisijo prenese pooblastilo, da v skladu s členom 56 sprejme delegirane akte, na podlagi katerih se določijo simboli Unije.

7.   Da se zagotovi posredovanje ustreznih informacij potrošnikom, se na Komisijo prenese pooblastilo, da v skladu s členom 56 sprejme delegirane akte, na podlagi katerih se določijo simboli Unije.

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih opredeli tehnične značilnosti simbolov Unije in označb, pa tudi pravila o njihovi uporabi na proizvodih, ki se tržijo pod zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, vključno s pravili v zvezi z uporabo ustreznih jezikovnih različic. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 57(2).

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih opredeli tehnične značilnosti simbolov Unije in označb, pa tudi pravila o njihovi uporabi na proizvodih, ki se tržijo pod zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo, vključno s pravili v zvezi z uporabo ustreznih jezikovnih različic. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 57(2).“;

Sprememba 253

Sprememba 253

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 13

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5) | člen 13 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(5)

(5)

člen 13 se nadomesti z naslednjim:

Člen 13

„Člen 13

Zaščita

Zaščita

1.   Registrirana imena so zaščitena pred:

1.   Registrirana imena so zaščitena pred:

| (a) | vsako neposredno ali posredno komercialno rabo registriranega imena za proizvode, ki jih registracija ne zajema, če so ti proizvodi primerljivi s proizvodi, registriranimi pod zadevnim imenom, ali če se z rabo imena izkorišča sloves zaščitenega imena, tudi kadar so ti proizvodi uporabljeni kot sestavine; |
| --- | --- |

(a)

vsako neposredno ali posredno komercialno rabo registriranega imena za proizvode, ki jih registracija ne zajema, če so ti proizvodi primerljivi s proizvodi, registriranimi pod zadevnim imenom, ali če se z rabo imena izkorišča sloves zaščitenega imena, tudi kadar so ti proizvodi uporabljeni kot sestavine;

| (a) | vsako neposredno ali posredno komercialno rabo registriranega imena za proizvode, ki jih registracija ne zajema, če so ti proizvodi primerljivi s proizvodi, registriranimi pod zadevnim imenom, ali če se z rabo imena izkorišča
  , slabi ali zmanjšuje
  sloves zaščitenega imena, tudi kadar so ti proizvodi uporabljeni kot sestavine; |
| --- | --- |

(a)

vsako neposredno ali posredno komercialno rabo registriranega imena za proizvode, ki jih registracija ne zajema, če so ti proizvodi primerljivi s proizvodi, registriranimi pod zadevnim imenom, ali če se z rabo imena izkorišča
  , slabi ali zmanjšuje
  sloves zaščitenega imena, tudi kadar so ti proizvodi uporabljeni kot sestavine;

, slabi ali zmanjšuje

| (b) | vsako zlorabo, posnemanjem ali navajanjem, tudi če je navedeno pravo poreklo proizvodov ali storitev ali če je zaščiteno ime prevedeno ali mu je dodan izraz, kot so „vrsta“, „tip“, „metoda“, „kot se proizvaja v“, „imitacija“ ali podobno, tudi kadar so ti proizvodi uporabljeni kot sestavine; |
| --- | --- |

(b)

vsako zlorabo, posnemanjem ali navajanjem, tudi če je navedeno pravo poreklo proizvodov ali storitev ali če je zaščiteno ime prevedeno ali mu je dodan izraz, kot so „vrsta“, „tip“, „metoda“, „kot se proizvaja v“, „imitacija“ ali podobno, tudi kadar so ti proizvodi uporabljeni kot sestavine;

| (b) | vsako zlorabo, posnemanjem ali navajanjem, tudi če je navedeno pravo poreklo proizvodov ali storitev ali če je zaščiteno ime prevedeno ali mu je dodan izraz, kot so ‚vrsta‘, ‚tip‘, ‚metoda‘, ‚kot se proizvaja v‘, ‚imitacija‘ ali podobno, tudi kadar so ti proizvodi uporabljeni kot sestavine; |
| --- | --- |

(b)

vsako zlorabo, posnemanjem ali navajanjem, tudi če je navedeno pravo poreklo proizvodov ali storitev ali če je zaščiteno ime prevedeno ali mu je dodan izraz, kot so ‚vrsta‘, ‚tip‘, ‚metoda‘, ‚kot se proizvaja v‘, ‚imitacija‘ ali podobno, tudi kadar so ti proizvodi uporabljeni kot sestavine;

| (c) | vsako drugo napačno ali zavajajočo označbo izvora, porekla, značaja ali bistvenih lastnosti proizvoda, ki se uporablja na notranji ali zunanji strani embalaže, v reklamnem gradivu ali dokumentih v zvezi z zadevnim proizvodom in pred uporabo embalaže, ki lahko ustvari napačen vtis o njegovem poreklu; |
| --- | --- |

(c)

vsako drugo napačno ali zavajajočo označbo izvora, porekla, značaja ali bistvenih lastnosti proizvoda, ki se uporablja na notranji ali zunanji strani embalaže, v reklamnem gradivu ali dokumentih v zvezi z zadevnim proizvodom in pred uporabo embalaže, ki lahko ustvari napačen vtis o njegovem poreklu;

| (c) | vsako drugo napačno ali zavajajočo označbo izvora, porekla, značaja ali bistvenih lastnosti proizvoda, ki se uporablja na notranji ali zunanji strani embalaže, v reklamnem gradivu ali dokumentih v zvezi z zadevnim proizvodom in pred uporabo embalaže, ki lahko ustvari napačen vtis o njegovem poreklu; |
| --- | --- |

(c)

vsako drugo napačno ali zavajajočo označbo izvora, porekla, značaja ali bistvenih lastnosti proizvoda, ki se uporablja na notranji ali zunanji strani embalaže, v reklamnem gradivu ali dokumentih v zvezi z zadevnim proizvodom in pred uporabo embalaže, ki lahko ustvari napačen vtis o njegovem poreklu;

| (d) | vsako drugo prakso, ki lahko potrošnike zavede glede pravega porekla proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

vsako drugo prakso, ki lahko potrošnike zavede glede pravega porekla proizvoda.

| (d) | vsako drugo prakso, ki lahko potrošnike zavede glede pravega porekla proizvoda; |
| --- | --- |

(d)

vsako drugo prakso, ki lahko potrošnike zavede glede pravega porekla proizvoda;

| (da) | vsakršnimi zlonamernimi registracijami imena domene, ki je podobno ali zaradi katerega bi lahko prišlo do delne ali popolne zamenjave z zaščiteno označbo. |
| --- | --- |

(da)

(da)

vsakršnimi zlonamernimi registracijami imena domene, ki je podobno ali zaradi katerega bi lahko prišlo do delne ali popolne zamenjave z zaščiteno označbo.

vsakršnimi zlonamernimi registracijami imena domene, ki je podobno ali zaradi katerega bi lahko prišlo do delne ali popolne zamenjave z zaščiteno označbo.

Kadar zaščitena označba porekla ali zaščitena geografska označba vsebuje ime proizvoda, ki se šteje za generično, uporaba tega generičnega imena ne velja za nasprotno s točkama (a) ali (b) prvega pododstavka.

Kadar zaščitena označba porekla ali zaščitena geografska označba vsebuje ime proizvoda, ki se šteje za generično, uporaba tega generičnega imena ne velja za nasprotno s točkama (a) ali (b) prvega pododstavka.

2.   Zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe ne postanejo generične.

2.   Zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe ne postanejo generične.

3.   Države članice sprejmejo ustrezne upravne in sodne ukrepe za preprečitev ali odpravo nezakonite uporabe zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, kot je navedeno v odstavku 1, na proizvodih, ki so proizvedeni ali trženi v tej državi članici.

3.   Države članice sprejmejo ustrezne upravne in sodne ukrepe za preprečitev ali odpravo nezakonite uporabe zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, kot je navedeno v odstavku 1, na proizvodih, ki so proizvedeni ali trženi v tej državi članici.

3a.
     
  Zaščita iz odstavka 1 se uporablja tudi za blago v tranzitu v smislu točke 44 člena 3 Uredbe (EU) 2017/625, ki vstopa na carinsko območje Unije, ne da bi bilo sproščeno v prosti promet na carinskem območju Unije, in za blago, ki se prodaja prek sredstev za komuniciranje na daljavo.

Države članice v ta namen imenujejo organe, ki so odgovorni za sprejetje teh ukrepov v skladu s postopki, ki jih določi vsaka posamezna država članica.

Države članice v ta namen imenujejo organe, ki so odgovorni za sprejetje teh ukrepov v skladu s postopki, ki jih določi vsaka posamezna država članica.

Ti organi zagotavljajo ustrezno objektivnost in nepristranskost, pri čemer imajo na voljo usposobljeno osebje in sredstva, potrebna za izvajanje svojih nalog.

Ti organi zagotavljajo ustrezno objektivnost in nepristranskost, pri čemer imajo na voljo usposobljeno osebje in sredstva, potrebna za izvajanje svojih nalog.“;

Sprememba 189

Sprememba 189

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 15 – odstavka 1 in 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | člen 15 se spremeni: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(6)

(6)

člen 15 se spremeni:

črtano

črtano

| | (a) | drugi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:



  „Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka pregleda iz člena 57(2).“; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

drugi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

drugi pododstavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka pregleda iz člena 57(2).“;

| | (b) | v odstavku 2 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:



  „Komisija lahko brez poseganja v člen 14 sprejme izvedbene akte, s katerimi podaljša prehodno obdobje iz odstavka 1 tega člena, in sicer v utemeljenih primerih, v katerih je dokazano, da:“; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

v odstavku 2 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

v odstavku 2 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:

„Komisija lahko brez poseganja v člen 14 sprejme izvedbene akte, s katerimi podaljša prehodno obdobje iz odstavka 1 tega člena, in sicer v utemeljenih primerih, v katerih je dokazano, da:“;

Sprememba 190

Sprememba 190

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6 a (novo)

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 15

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | člen 15 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(6a)

(6a)

člen 15 se nadomesti z naslednjim:

Člen 15

„Člen 15

Prehodna obdobja za uporabo zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb

Prehodna obdobja za uporabo zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb

1.   Komisija lahko brez poseganja v člen 14 sprejme izvedbene akte za odobritev prehodnega obdobja do pet let, da se za proizvode s poreklom iz države članice ali tretje države, katerih označba zajema ali vsebuje ime, ki je v nasprotju s členom 13(1), omogoči, da še naprej uporabljajo označbo, pod katero so bili trženi, pod pogojem, da dopusten ugovor v skladu s členom 49(3) ali členom 51 dokazuje, da:

1.   Komisija lahko brez poseganja v člen 14 sprejme izvedbene akte za odobritev prehodnega obdobja do pet let, da se za proizvode s poreklom iz države članice ali tretje države, katerih označba zajema ali vsebuje ime, ki je v nasprotju s členom 13(1), omogoči, da še naprej uporabljajo označbo, pod katero so bili trženi, pod pogojem, da dopusten ugovor v skladu s členom 49(3) ali členom 51 dokazuje, da:

| (a) | bi registracija imena ogrozila obstoj popolno ali delno identičnega imena, ali |
| --- | --- |

(a)

bi registracija imena ogrozila obstoj popolno ali delno identičnega imena, ali

| (a) | bi registracija imena ogrozila obstoj popolno ali delno identičnega imena, ali |
| --- | --- |

(a)

bi registracija imena ogrozila obstoj popolno ali delno identičnega imena, ali

| (b) | so se taki proizvodi zakonito tržili pod tem imenom na zadevnem ozemlju vsaj pet let pred datumom objave, določenem v točki (a) člena 50(2).
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 57(2). |
| --- | --- |

(b)

so se taki proizvodi zakonito tržili pod tem imenom na zadevnem ozemlju vsaj pet let pred datumom objave, določenem v točki (a) člena 50(2).
  Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 57(2).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 57(2).

| (b) | so se taki proizvodi zakonito tržili pod tem imenom na zadevnem ozemlju vsaj pet let pred datumom objave, določenem v točki (a) člena 50(2). |
| --- | --- |

(b)

so se taki proizvodi zakonito tržili pod tem imenom na zadevnem ozemlju vsaj pet let pred datumom objave, določenem v točki (a) člena 50(2).

2.   Komisija lahko brez poseganja v člen 14 sprejme izvedbene akte, s katerimi podaljša prehodno obdobje iz odstavka 1 tega člena na 15 let, in sicer v ustrezno utemeljenih primerih, v katerih je dokazano, da:

2.   Komisija lahko brez poseganja v člen 14 sprejme izvedbene akte, s katerimi podaljša prehodno obdobje iz odstavka 1 tega člena na 15 let, in sicer v ustrezno utemeljenih primerih, v katerih je dokazano, da:

| (a) | se je označba iz odstavka 1 tega člena zakonito uporabljala na podlagi stalne in poštene rabe že najmanj 25 let, preden je bil pri Komisiji vložen zahtevek za registracijo; |
| --- | --- |

(a)

se je označba iz odstavka 1 tega člena zakonito uporabljala na podlagi stalne in poštene rabe že najmanj 25 let, preden je bil pri Komisiji vložen zahtevek za registracijo;

| (a) | se je označba iz odstavka 1 tega člena zakonito uporabljala na podlagi stalne in poštene rabe že najmanj 25 let, preden je bil pri Komisiji vložen zahtevek za registracijo; |
| --- | --- |

(a)

se je označba iz odstavka 1 tega člena zakonito uporabljala na podlagi stalne in poštene rabe že najmanj 25 let, preden je bil pri Komisiji vložen zahtevek za registracijo;

| (b) | uporaba označbe iz odstavka 1 tega člena v nobenem trenutku ni imela namena izkoriščati slovesa registriranega imena in da potrošniki niso mogli biti zavedeni glede pravega porekla proizvoda. |
| --- | --- |

(b)

uporaba označbe iz odstavka 1 tega člena v nobenem trenutku ni imela namena izkoriščati slovesa registriranega imena in da potrošniki niso mogli biti zavedeni glede pravega porekla proizvoda.

| (b) | uporaba označbe iz odstavka 1 tega člena v nobenem trenutku ni imela namena izkoriščati slovesa registriranega imena in da potrošniki niso mogli biti zavedeni glede pravega porekla proizvoda. |
| --- | --- |

(b)

uporaba označbe iz odstavka 1 tega člena v nobenem trenutku ni imela namena izkoriščati slovesa registriranega imena in da potrošniki niso mogli biti zavedeni glede pravega porekla proizvoda.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 57(2).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 57(2).

3.   Kadar se uporablja označba iz odstavkov 1 in 2, je država porekla na označevanju jasno in vidno označena.

3.   Kadar se uporablja označba iz odstavkov 1 in 2, je država porekla na označevanju jasno in vidno označena.

4.   Za premagovanje začasnih težav pri doseganju dolgoročnega cilja, v skladu s katerim se zagotovi upoštevanje specifikacij s strani vseh proizvajalcev na zadevnem območju, lahko država članica odobri prehodno obdobje do 10 let, z učinkom od dneva vložitve zahtevka pri Komisiji, pod pogojem, da so zadevni gospodarski subjekti zakonito tržili zadevne proizvode z neprekinjeno uporabo zadevnih imen vsaj pet let pred
  vložitvijo zahtevka pri organih zadevne države članice
  in če so na to opozorili v 
  nacionalnem
  postopku
  ugovora iz člena 49(3)
  .

4.   Za premagovanje začasnih težav pri doseganju dolgoročnega cilja, v skladu s katerim se zagotovi upoštevanje specifikacij s strani vseh proizvajalcev na zadevnem območju, lahko država članica odobri prehodno obdobje do 10 let, z učinkom od dneva vložitve zahtevka pri Komisiji, pod pogojem, da so zadevni gospodarski subjekti zakonito tržili zadevne proizvode z neprekinjeno uporabo zadevnih imen vsaj pet let pred
  začetkom nacionalnega postopka ugovora iz člena 49(3)
  in če so na to opozorili v 
  tem
  postopku.

Prvi pododstavek se smiselno uporablja za zaščiteno geografsko označbo ali zaščiteno označbo porekla, ki zadeva geografsko območje v tretji državi, razen pri postopku ugovora.

Prvi pododstavek se smiselno uporablja za zaščiteno geografsko označbo ali zaščiteno označbo porekla, ki zadeva geografsko območje v tretji državi, razen pri postopku ugovora.

Taka prehodna obdobja se navedejo v dokumentaciji zahtevka iz člena 8(2).

Taka prehodna obdobja se navedejo v dokumentaciji zahtevka iz člena 8(2).“;

Sprememba 191

Sprememba 191

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 7 a (novo)

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 18 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | v členu 18 se črta odstavek 3; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(7a)

(7a)

v členu 18 se črta odstavek 3;

Sprememba 192

Sprememba 192

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 8 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 8 a (novo)

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 23 – odstavek 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | v členu 23 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(8a)

(8a)

v členu 23 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

3.   V primeru proizvodov s poreklom iz Unije, ki se tržijo kot zajamčena tradicionalna posebnost, registrirana v skladu s to uredbo, je na označevanju brez poseganja v odstavek 4 naveden simbol iz odstavka 2. Poleg tega bi moralo biti v istem vidnem polju navedeno tudi ime proizvoda. Na označevanju se lahko pojavi tudi označba „zajamčena tradicionalna posebnost“ ali ustrezna kratica „ZTP“.

„3.   V primeru proizvodov s poreklom iz Unije, ki se tržijo kot zajamčena tradicionalna posebnost, registrirana v skladu s to uredbo, je na označevanju
  , v reklamnem gradivu in na dokumentih v zvezi z zadevnim proizvodom
  brez poseganja v odstavek 4 naveden simbol iz odstavka 2. Poleg tega bi moralo biti v istem vidnem polju
  in na vidnem mestu jasno, čitljivo in po potrebi neizbrisno
  navedeno tudi ime proizvoda.
  Ime nikakor ne sme biti skrito, zakrito ali prekinjeno s katerim koli drugim pisnim ali slikovnim elementom ali vmesnim dokumentom.
  Na označevanju se lahko pojavi tudi označba ‚zajamčena tradicionalna posebnost‘ ali ustrezna kratica ‚ZTP‘.“;

Sprememba 193

Sprememba 193

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 24a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Ti izvedbeni akti se sprejmejo
  brez uporabe postopka
  pregleda iz člena 57(2). | Ti izvedbeni akti se sprejmejo
  v skladu s postopkom
  pregleda iz člena 57(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ti izvedbeni akti se sprejmejo
  brez uporabe postopka
  pregleda iz člena 57(2).

brez uporabe postopka

Ti izvedbeni akti se sprejmejo
  v skladu s postopkom
  pregleda iz člena 57(2).

v skladu s postopkom

Sprememba 194

Sprememba 194

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 33 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | vstavi se naslednji člen:




  „Člen 33a




  Dodatna pravila za uporabo neobvezne navedbe kakovosti ‚gorski proizvod‘




  Države članice lahko dovolijo dajanje proizvoda z neobvezno navedbo kakovosti ‚gorski proizvod‘ na trg, če pravila za njegovo proizvodnjo niso v nasprotju z zahtevami za proizvodnjo in označevanje gorskih proizvodov v zadevni državi, če so določene.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(9a)

(9a)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 33a

Dodatna pravila za uporabo neobvezne navedbe kakovosti ‚gorski proizvod‘

Države članice lahko dovolijo dajanje proizvoda z neobvezno navedbo kakovosti ‚gorski proizvod‘ na trg, če pravila za njegovo proizvodnjo niso v nasprotju z zahtevami za proizvodnjo in označevanje gorskih proizvodov v zadevni državi, če so določene.“;

Sprememba 195

Sprememba 195

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 10

Člen 2 – odstavek 1 – točka 10

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 49 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   V primeru, da je bil začet kakršen koli postopek pred nacionalnim sodiščem ali drugim nacionalnim organom v zvezi z zahtevkom, ki je že bil posredovan Komisiji, država članica o tem nemudoma obvesti Komisijo v skladu z odstavkom 4. | 8.   V primeru, da je bil začet kakršen koli postopek pred nacionalnim sodiščem ali drugim nacionalnim organom v zvezi
  s končno odločitvijo pristojnega nacionalnega organa v zvezi
  z zahtevkom, ki je že bil posredovan Komisiji, država članica o tem nemudoma obvesti Komisijo v skladu z odstavkom 4. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

8.   V primeru, da je bil začet kakršen koli postopek pred nacionalnim sodiščem ali drugim nacionalnim organom v zvezi z zahtevkom, ki je že bil posredovan Komisiji, država članica o tem nemudoma obvesti Komisijo v skladu z odstavkom 4.

8.   V primeru, da je bil začet kakršen koli postopek pred nacionalnim sodiščem ali drugim nacionalnim organom v zvezi
  s končno odločitvijo pristojnega nacionalnega organa v zvezi
  z zahtevkom, ki je že bil posredovan Komisiji, država članica o tem nemudoma obvesti Komisijo v skladu z odstavkom 4.

Sprememba 196

Sprememba 196

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 10

Člen 2 – odstavek 1 – točka 10

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 49 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.
     
  Kadar je to primerno, lahko Komisija sprejme izvedbene akte za odložitev pregleda zahtevka za registracijo iz člena 50, dokler nacionalno sodišče ali drug nacionalni organ ne odloči v zvezi z ugovorom zoper zahtevek za registracijo, kadar je država članica sprejela pozitivno odločitev v nacionalnem postopku v skladu z odstavkom 4. | črtano |
| Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka pregleda iz člena 57(2). | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

9.
     
  Kadar je to primerno, lahko Komisija sprejme izvedbene akte za odložitev pregleda zahtevka za registracijo iz člena 50, dokler nacionalno sodišče ali drug nacionalni organ ne odloči v zvezi z ugovorom zoper zahtevek za registracijo, kadar je država članica sprejela pozitivno odločitev v nacionalnem postopku v skladu z odstavkom 4.

črtano

črtano

Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka pregleda iz člena 57(2).

Ti izvedbeni akti se sprejmejo brez uporabe postopka pregleda iz člena 57(2).

Sprememba 197

Sprememba 197

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 11

Člen 2 – odstavek 1 – točka 11

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 50 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija pregleda zahtevke za registracijo, ki jih prejme v skladu s členom 49(4) in (5). Komisija preveri
  , da zahtevki ne vsebujejo očitnih napak, pri tem pa upošteva rezultate postopka
  pregleda
  in postopka
  ugovora, ki ga je izvedla zadevna država članica. | 1.   Komisija pregleda zahtevke za registracijo, ki jih prejme v skladu s členom 49(4) in (5). Komisija preveri
  prejete zahtevke po postopku
  pregleda
  ali postopku
  ugovora, ki ga je izvedla zadevna država članica
  , da bi ugotovila, ali vsebujejo očitne napake
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1.   Komisija pregleda zahtevke za registracijo, ki jih prejme v skladu s členom 49(4) in (5). Komisija preveri
  , da zahtevki ne vsebujejo očitnih napak, pri tem pa upošteva rezultate postopka
  pregleda
  in postopka
  ugovora, ki ga je izvedla zadevna država članica.

1.   Komisija pregleda zahtevke za registracijo, ki jih prejme v skladu s členom 49(4) in (5). Komisija preveri
  prejete zahtevke po postopku
  pregleda
  ali postopku
  ugovora, ki ga je izvedla zadevna država članica
  , da bi ugotovila, ali vsebujejo očitne napake
  .

Sprememba 198

Sprememba 198

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 14

Člen 2 – odstavek 1 – točka 14

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 53 – odstavka 2 in 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| [...] | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

[...]

črtano

črtano

Sprememba 199

Sprememba 199

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 14 a (novo)

Člen 2 – odstavek 1 – točka 14 a (novo)

Uredba (EU) št. 1151/2012

Člen 53

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | člen 53 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(14a)

(14a)

člen 53 se nadomesti z naslednjim:

Člen 53

„Člen 53

Sprememba specifikacije proizvoda

Sprememba specifikacije proizvoda

1.   Skupina s pravnim interesom lahko zaprosi za odobritev spremembe specifikacije proizvoda.

1.   Skupina s pravnim interesom lahko zaprosi za odobritev spremembe specifikacije proizvoda.

Vloge vsebujejo opis sprememb, za katere se zaproša, in utemeljitev zanje.

Vloge vsebujejo opis sprememb, za katere se zaproša, in utemeljitev zanje.

2.   
  Kadar sprememba vključuje eno ali več sprememb specifikacije
  , ki
  niso manjše
  ,
  se za zahtevek za spremembo uporablja postopek iz členov 49 do 52
  .

2.   
  Spremembe specifikacije proizvoda so razvrščene v dve kategoriji glede na njihov pomen: spremembe Unije
  , ki
  zahtevajo postopke ugovora na ravni Unije
  ,
  in standardne spremembe, ki se jih obravnava na ravni države članice ali tretje države
  .

Sprememba se šteje za spremembo Unije, če:

Sprememba se šteje za spremembo Unije, če:

| (a) | vključuje spremembo imena zaščitene označbe porekla, zaščitene geografske označbe ali zajamčene tradicionalne posebnosti; |
| --- | --- |

(a)

(a)

vključuje spremembo imena zaščitene označbe porekla, zaščitene geografske označbe ali zajamčene tradicionalne posebnosti;

vključuje spremembo imena zaščitene označbe porekla, zaščitene geografske označbe ali zajamčene tradicionalne posebnosti;

| (b) | bi lahko izkrivila povezave iz točke (b) člena 5(1) za zaščitene označbe porekla in člena 5(2) za zaščitene geografske označbe; |
| --- | --- |

(b)

(b)

bi lahko izkrivila povezave iz točke (b) člena 5(1) za zaščitene označbe porekla in člena 5(2) za zaščitene geografske označbe;

bi lahko izkrivila povezave iz točke (b) člena 5(1) za zaščitene označbe porekla in člena 5(2) za zaščitene geografske označbe;

| (c) | uvaja spremembe metode proizvodnje ali uporabe surovin in sestavin, ki se razlikujejo od tradicionalnih praks in rab za zajamčene tradicionalne posebnosti; |
| --- | --- |

(c)

(c)

uvaja spremembe metode proizvodnje ali uporabe surovin in sestavin, ki se razlikujejo od tradicionalnih praks in rab za zajamčene tradicionalne posebnosti;

uvaja spremembe metode proizvodnje ali uporabe surovin in sestavin, ki se razlikujejo od tradicionalnih praks in rab za zajamčene tradicionalne posebnosti;

| (d) | predvideva nove omejitve trženja proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

(d)

predvideva nove omejitve trženja proizvoda.

predvideva nove omejitve trženja proizvoda.

Vse druge spremembe specifikacij proizvoda se štejejo za standardne spremembe. Začasna sprememba, ki zadeva začasno spremenjeno specifikacijo proizvoda zaradi uvedbe obveznih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov s strani javnih organov, ali začasna sprememba, potrebna zaradi naravne nesreče ali slabih vremenskih razmer, uradno priznanih s strani pristojnih organov, tudi štejeta kot standardni spremembi.

Vse druge spremembe specifikacij proizvoda se štejejo za standardne spremembe. Začasna sprememba, ki zadeva začasno spremenjeno specifikacijo proizvoda zaradi uvedbe obveznih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov s strani javnih organov, ali začasna sprememba, potrebna zaradi naravne nesreče ali slabih vremenskih razmer, uradno priznanih s strani pristojnih organov, tudi štejeta kot standardni spremembi.

Spremembe Unije odobri Komisija. Za postopek odobritve se smiselno uporablja postopek iz členov od 49 do 52.

Spremembe Unije odobri Komisija. Za postopek odobritve se smiselno uporablja postopek iz členov od 49 do 52.

Če so predlagane spremembe manjše
  ,
  Komisija odobri ali zavrne zahtevek. V primeru odobritve sprememb, ki pomenijo spremembo elementov iz člena 50(2), Komisija te elemente objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Če so predlagane spremembe manjše

Komisija odobri ali zavrne zahtevek. V primeru odobritve sprememb, ki pomenijo spremembo elementov iz člena 50(2), Komisija te elemente objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Standardne spremembe odobri država članica
  ,
  na ozemlju katere se nahaja geografsko območje zadevnega proizvoda
  ,
  o njih pa se uradno obvesti
  Komisija
  . Tretje države odobrijo standardne spremembe v skladu s pravom, ki velja
  v 
  zadevni tretji državi, in o njih uradno obvestijo Komisijo
  .

Standardne spremembe odobri država članica

na ozemlju katere se nahaja geografsko območje zadevnega proizvoda

o njih pa se uradno obvesti

. Tretje države odobrijo standardne spremembe v skladu s pravom, ki velja

zadevni tretji državi, in o njih uradno obvestijo Komisijo

Sprememba se v primeru sheme kakovosti iz naslova II šteje za manjšo, če:

Sprememba se v primeru sheme kakovosti iz naslova II šteje za manjšo, če:

| (a) | ne zadeva bistvenih značilnosti proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

(a)

ne zadeva bistvenih značilnosti proizvoda;

ne zadeva bistvenih značilnosti proizvoda;

| (b) | ne spreminja povezave iz točke (f)(i) ali (ii) člena 7(1); |
| --- | --- |

(b)

(b)

ne spreminja povezave iz točke (f)(i) ali (ii) člena 7(1);

ne spreminja povezave iz točke (f)(i) ali (ii) člena 7(1);

| (c) | ne vključuje spremembe imena ali katerega koli dela imena proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

(c)

ne vključuje spremembe imena ali katerega koli dela imena proizvoda;

ne vključuje spremembe imena ali katerega koli dela imena proizvoda;

| (d) | ne vpliva na opredeljeno geografsko območje ali |
| --- | --- |

(d)

(d)

ne vpliva na opredeljeno geografsko območje ali

ne vpliva na opredeljeno geografsko območje ali

| (e) | ne pomeni večjih omejitev za trgovino s proizvodi ali njegovimi surovinami. |
| --- | --- |

(e)

(e)

ne pomeni večjih omejitev za trgovino s proizvodi ali njegovimi surovinami.

ne pomeni večjih omejitev za trgovino s proizvodi ali njegovimi surovinami.

Sprememba se v primeru sheme kakovosti iz naslova III šteje za manjšo, če:

Sprememba se v primeru sheme kakovosti iz naslova III šteje za manjšo, če:

| (a) | ne zadeva bistvenih značilnosti proizvoda; |
| --- | --- |

(a)

(a)

ne zadeva bistvenih značilnosti proizvoda;

ne zadeva bistvenih značilnosti proizvoda;

| (b) | ne uvaja bistvenih sprememb metode proizvodnje ali |
| --- | --- |

(b)

(b)

ne uvaja bistvenih sprememb metode proizvodnje ali

ne uvaja bistvenih sprememb metode proizvodnje ali

| (c) | ne vključuje spremembe imena ali katerega koli dela imena proizvoda. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ne vključuje spremembe imena ali katerega koli dela imena proizvoda.

ne vključuje spremembe imena ali katerega koli dela imena proizvoda.

Pri pregledu zahtevka se obravnava predvsem predlagana sprememba.

Pri pregledu zahtevka se obravnava predvsem predlagana sprememba.

2a.
     
  Člen 15 se uporablja tudi za zahtevke za spremembe Unije in standardne spremembe specifikacije.

3.   Da bi se pospešil upravni postopek
  zahtevka za spremembo
  , tudi če sprememba ne pomeni nobene spremembe enotnega dokumenta
  in če sprememba zadeva začasno spremembo specifikacije zaradi uvedbe obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov s strani javnih organov
  , se na Komisijo v skladu s členom 56 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, ki dopolnjujejo pravila postopka
  za
  vložitve zahtevkov.

3.   Da bi se pospešil upravni postopek
  sprememb Unije in standardnih sprememb specifikacije proizvoda
  , tudi če sprememba ne pomeni nobene spremembe enotnega dokumenta, se na Komisijo v skladu s členom 56 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, ki dopolnjujejo pravila postopka vložitve zahtevkov
  za spremembo
  .

3a.
     
  Komisija sprejme smernice, v katerih določi merila in skupno metodologijo za uporabo in izvrševanje upravne obravnave sprememb specifikacij proizvodov, tako sprememb na ravni Unije kot standardnih sprememb, da bi zagotovila skladno izvajanje standardnih sprememb na nacionalni ravni. Komisija do ... [tri leta po začetku veljavnosti te uredbe (o spremembi)] izvede začetno oceno učinkovitosti upravne obravnave sprememb specifikacij proizvodov, tako sprememb na ravni Unije kot standardnih sprememb, da bi ocenila učinek in doslednost uporabe reforme na nacionalni ravni. Po oceni Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o glavnih ugotovitvah.

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi podrobna pravila o postopkih, obliki in predložitvi zahtevka za spremembo. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 57(2).

Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi podrobna pravila o postopkih, obliki in predložitvi zahtevka za spremembo
  ter priglasitvi standardnih sprememb Komisiji
  . Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 57(2).“;

ter priglasitvi standardnih sprememb Komisiji

Sprememba 200

Sprememba 200

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 15

Člen 2 – odstavek 1 – točka 15

Uredba (EU) št. 1151/2012

Priloga I – del I – alinea 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | — | čebelji vosek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

čebelji vosek.

čebelji vosek.

Sprememba 201

Sprememba 201

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 3 a (novo)

Člen 3 – točka 3 a (novo)

Uredba (EU) št. 251/2014

Člen 3

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | člen 3 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(3a)

(3a)

člen 3 se nadomesti z naslednjim:

Člen 3

„Člen 3

Opredelitev in razvrstitev aromatiziranih vinskih proizvodov

Opredelitev in razvrstitev aromatiziranih vinskih proizvodov

1.   Aromatizirani vinski proizvodi so proizvodi, ki so pridobljeni iz proizvodov vinskega sektorja, kot so določeni v Uredbi (EU) št. 1308/2013, in so aromatizirani. Razvrščeni so v naslednje kategorije:

1.   Aromatizirani vinski proizvodi so proizvodi, ki so pridobljeni iz proizvodov vinskega sektorja, kot so določeni v Uredbi (EU) št. 1308/2013, in so aromatizirani. Razvrščeni so v naslednje kategorije:

| (a) | aromatizirana vina; |
| --- | --- |

(a)

aromatizirana vina;

| (a) | aromatizirana vina; |
| --- | --- |

(a)

aromatizirana vina;

| (b) | aromatizirane pijače na osnovi vina; |
| --- | --- |

(b)

aromatizirane pijače na osnovi vina;

| (b) | aromatizirane pijače na osnovi vina; |
| --- | --- |

(b)

aromatizirane pijače na osnovi vina;

| (c) | aromatizirani koktajli iz vinskih proizvodov. |
| --- | --- |

(c)

aromatizirani koktajli iz vinskih proizvodov.

| (c) | aromatizirani koktajli iz vinskih proizvodov. |
| --- | --- |

(c)

aromatizirani koktajli iz vinskih proizvodov.

| (ca) | dealkoholizirani aromatizirani vinski proizvodi; |
| --- | --- |

(ca)

(ca)

dealkoholizirani aromatizirani vinski proizvodi;

dealkoholizirani aromatizirani vinski proizvodi;

2.   Aromatizirano vino pomeni pijačo:

2.   Aromatizirano vino pomeni pijačo:

| (a) | pridobljeno iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točki 5 dela IV Priloge II ter v točkah 1 in 3 do 9 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen vina „retsina“; |
| --- | --- |

(a)

pridobljeno iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točki 5 dela IV Priloge II ter v točkah 1 in 3 do 9 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen vina „retsina“;

| (a) | pridobljeno iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točki 5 dela IV Priloge II ter v točkah 1 in 3 do 9 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen vina ‚retsina‘; |
| --- | --- |

(a)

pridobljeno iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točki 5 dela IV Priloge II ter v točkah 1 in 3 do 9 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen vina ‚retsina‘;

| (b) | v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) predstavljajo najmanj 75 % skupnega volumna; |
| --- | --- |

(b)

v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) predstavljajo najmanj 75 % skupnega volumna;

| (b) | v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) predstavljajo najmanj 75 % skupnega volumna; |
| --- | --- |

(b)

v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) predstavljajo najmanj 75 % skupnega volumna;

| (c) | ki ji je lahko dodan alkohol; |
| --- | --- |

(c)

ki ji je lahko dodan alkohol;

| (c) | ki ji je lahko dodan alkohol; |
| --- | --- |

(c)

ki ji je lahko dodan alkohol;

| (d) | ki so ji lahko dodana barvila; |
| --- | --- |

(d)

ki so ji lahko dodana barvila;

| (d) | ki so ji lahko dodana barvila; |
| --- | --- |

(d)

ki so ji lahko dodana barvila;

| (e) | ki ji je lahko dodan grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali oba; |
| --- | --- |

(e)

ki ji je lahko dodan grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali oba;

| (e) | ki ji je lahko dodan grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali oba; |
| --- | --- |

(e)

ki ji je lahko dodan grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali oba;

| (f) | ki je lahko oslajena; |
| --- | --- |

(f)

ki je lahko oslajena;

| (f) | ki je lahko oslajena; |
| --- | --- |

(f)

ki je lahko oslajena;

| (g) | ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 14,5 vol. % in manj kot 22 vol. % ter skupni volumenski delež alkohola najmanj 17,5 vol. %. |
| --- | --- |

(g)

ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 14,5 vol. % in manj kot 22 vol. % ter skupni volumenski delež alkohola najmanj 17,5 vol. %.

| (g) | ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 14,5 vol. % in manj kot 22 vol. % ter skupni volumenski delež alkohola najmanj 17,5 vol. %. |
| --- | --- |

(g)

ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 14,5 vol. % in manj kot 22 vol. % ter skupni volumenski delež alkohola najmanj 17,5 vol. %.

3.   Aromatizirana pijača na osnovi vina je pijača:

3.   Aromatizirana pijača na osnovi vina je pijača:

| (a) | pridobljena iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točkah 1, 2 in 4 do 9 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen vin, proizvedenih z dodajanjem alkohola, in vina „retsina“; |
| --- | --- |

(a)

pridobljena iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točkah 1, 2 in 4 do 9 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen vin, proizvedenih z dodajanjem alkohola, in vina „retsina“;

| (a) | pridobljena iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točkah 1, 2 in 4 do 9 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen vin, proizvedenih z dodajanjem alkohola, in vina ‚retsina‘; |
| --- | --- |

(a)

pridobljena iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točkah 1, 2 in 4 do 9 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen vin, proizvedenih z dodajanjem alkohola, in vina ‚retsina‘;

| (b) | v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) predstavljajo najmanj 50 % skupnega volumna; |
| --- | --- |

(b)

v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) predstavljajo najmanj 50 % skupnega volumna;

| (b) | v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) predstavljajo najmanj 50 % skupnega volumna; |
| --- | --- |

(b)

v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) predstavljajo najmanj 50 % skupnega volumna;

| (c) | ki ji ni dodan alkohol, razen če je v Prilogi II določeno drugače; |
| --- | --- |

(c)

ki ji ni dodan alkohol, razen če je v Prilogi II določeno drugače;

| (c) | ki ji ni dodan alkohol, razen če je v Prilogi II določeno drugače; |
| --- | --- |

(c)

ki ji ni dodan alkohol, razen če je v Prilogi II določeno drugače;

| (d) | ki so ji lahko dodana barvila; |
| --- | --- |

(d)

ki so ji lahko dodana barvila;

| (d) | ki so ji lahko dodana barvila; |
| --- | --- |

(d)

ki so ji lahko dodana barvila;

| (e) | ki ji je lahko dodan grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali oba; |
| --- | --- |

(e)

ki ji je lahko dodan grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali oba;

| (e) | ki ji je lahko dodan grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali oba; |
| --- | --- |

(e)

ki ji je lahko dodan grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali oba;

| (f) | ki je lahko oslajena; |
| --- | --- |

(f)

ki je lahko oslajena;

| (f) | ki je lahko oslajena; |
| --- | --- |

(f)

ki je lahko oslajena;

| (g) | ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 4,5 vol. % in manj kot 14,5 vol. %. |
| --- | --- |

(g)

ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 4,5 vol. % in manj kot 14,5 vol. %.

| (g) | ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 4,5 vol. % in manj kot 14,5 vol. %. |
| --- | --- |

(g)

ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 4,5 vol. % in manj kot 14,5 vol. %.

4.   Aromatiziran koktajl iz vinskih proizvodov je pijača:

4.   Aromatiziran koktajl iz vinskih proizvodov je pijača:

| (a) | pridobljena iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točkah 1, 2 in 4 do 11 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen vin, proizvedenih z dodajanjem alkohola, in vina „retsina“; |
| --- | --- |

(a)

pridobljena iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točkah 1, 2 in 4 do 11 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen vin, proizvedenih z dodajanjem alkohola, in vina „retsina“;

| (a) | pridobljena iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točkah 1, 2 in 4 do 11 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen vin, proizvedenih z dodajanjem alkohola, in vina ‚retsina‘; |
| --- | --- |

(a)

pridobljena iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točkah 1, 2 in 4 do 11 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen vin, proizvedenih z dodajanjem alkohola, in vina ‚retsina‘;

| (b) | v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) predstavljajo najmanj 50 % skupnega volumna; |
| --- | --- |

(b)

v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) predstavljajo najmanj 50 % skupnega volumna;

| (b) | v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) predstavljajo najmanj 50 % skupnega volumna; |
| --- | --- |

(b)

v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) predstavljajo najmanj 50 % skupnega volumna;

| (c) | ki ji ni dodan alkohol; |
| --- | --- |

(c)

ki ji ni dodan alkohol;

| (c) | ki ji ni dodan alkohol; |
| --- | --- |

(c)

ki ji ni dodan alkohol;

| (d) | ki so ji lahko dodana barvila; |
| --- | --- |

(d)

ki so ji lahko dodana barvila;

| (d) | ki so ji lahko dodana barvila; |
| --- | --- |

(d)

ki so ji lahko dodana barvila;

| (e) | ki je lahko oslajena; |
| --- | --- |

(e)

ki je lahko oslajena;

| (e) | ki je lahko oslajena; |
| --- | --- |

(e)

ki je lahko oslajena;

| (f) | ki ima dejanski volumenski delež alkohola več kot 1,2 vol. % in manj kot 10 vol. %. |
| --- | --- |

(f)

ki ima dejanski volumenski delež alkohola več kot 1,2 vol. % in manj kot 10 vol. %.

| (f) | ki ima dejanski volumenski delež alkohola več kot 1,2 vol. % in manj kot 10 vol. %. |
| --- | --- |

(f)

ki ima dejanski volumenski delež alkohola več kot 1,2 vol. % in manj kot 10 vol. %.

4a.
     
  Za namene te uredbe se ‚dealkoholiziran aromatizirani vinski proizvod‘ šteje za pijačo:

| (a) | pridobljeno po pogojih iz odstavkov 2, 3 ali 4; |
| --- | --- |

(a)

(a)

pridobljeno po pogojih iz odstavkov 2, 3 ali 4;

pridobljeno po pogojih iz odstavkov 2, 3 ali 4;

| (b) | ki je bila dealkoholizirana v skladu z oddelkom E dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013; |
| --- | --- |

(b)

(b)

ki je bila dealkoholizirana v skladu z oddelkom E dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013;

ki je bila dealkoholizirana v skladu z oddelkom E dela I Priloge VIII k Uredbi (EU) št. 1308/2013;

| (c) | ki ima manj kot 0,5 -odstotni dejanski volumenski delež alkohola. |
| --- | --- |

(c)

(c)

ki ima manj kot 0,5 -odstotni dejanski volumenski delež alkohola.

ki ima manj kot 0,5 -odstotni dejanski volumenski delež alkohola.

4b.
     
  Enološki postopki, opredeljeni v Uredbi Komisije (ES) št. 606/2009, kakor je bila spremenjena z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/1961 z dne 2. avgusta 2017, se uporabljajo za aromatizirane vinske proizvode.“;

Sprememba 202

Sprememba 202

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 4

Člen 3 – točka 4

Uredba (EU) št. 251/2014

Člen 5 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | v členu 5 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4)

(4)

v členu 5 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

črtano

črtano

| | „4.
     
  Prodajna poimenovanja se lahko dopolnijo ali nadomestijo z geografskimi označbami aromatiziranih vinskih proizvodov, zaščitenimi po Uredbi (EU) št. 1151/2012.“; |
| --- | --- |

„4.
     
  Prodajna poimenovanja se lahko dopolnijo ali nadomestijo z geografskimi označbami aromatiziranih vinskih proizvodov, zaščitenimi po Uredbi (EU) št. 1151/2012.“;

Sprememba 203

Sprememba 203

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 4 a (novo)

Člen 3 – točka 4 a (novo)

Uredba (EU) št. 251/2014

Člen 5

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | člen 5 se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(4a)

(4a)

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

Člen 5

„Člen 5

Prodajna poimenovanja

Prodajna poimenovanja

1.   Prodajna poimenovanja iz Priloge II se uporabljajo za aromatizirane vinske proizvode, ki se dajejo na trg v Uniji, če izpolnjujejo zahteve iz navedene priloge za ustrezna prodajna poimenovanja. Prodajna poimenovanja se lahko dopolnijo z običajnim imenom, kakor je opredeljeno v točki (o) člena 2(2) Uredbe (EU) št. 1169/2011.

1.   Prodajna poimenovanja iz Priloge II se uporabljajo za aromatizirane vinske proizvode, ki se dajejo na trg v Uniji, če izpolnjujejo zahteve iz navedene priloge za ustrezna prodajna poimenovanja. Prodajna poimenovanja se lahko dopolnijo z običajnim imenom, kakor je opredeljeno v točki (o) člena 2(2) Uredbe (EU) št. 1169/2011.

2.   Če aromatizirani vinski proizvodi izpolnjujejo zahteve za več kot eno prodajno poimenovanje, je dovoljeno le eno izmed teh prodajnih poimenovanj, razen če je v Prilogi II določeno drugače.

2.   Če aromatizirani vinski proizvodi izpolnjujejo zahteve za več kot eno prodajno poimenovanje, je dovoljeno le eno izmed teh prodajnih poimenovanj, razen če je v Prilogi II določeno drugače.

3.   Alkoholna pijača, ki ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe, se ne sme opisati, predstaviti ali označiti z besedami ali izrazi, kot so „kot“, „tip“, „slog“, „izdelan“, „aroma“, ali drugimi oznakami, podobnimi kateremu od prodajnih poimenovanj.

3.   Alkoholna pijača, ki ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe, se ne sme opisati, predstaviti ali označiti z besedami ali izrazi, kot so ‚kot‘, ‚tip‘, ‚slog‘, ‚izdelan‘, ‚aroma‘, ali drugimi oznakami, podobnimi kateremu od prodajnih poimenovanj.

4.   Prodajna poimenovanja se lahko dopolnijo ali nadomestijo z geografskimi označbami, zaščitenimi po
  tej
  uredbi.

4.   Prodajna poimenovanja se lahko dopolnijo ali nadomestijo z geografskimi označbami
  aromatiziranih vinskih proizvodov
  , zaščitenimi po Uredbi
  (EU) št
  . 
  1151/2012.

5.   Brez poseganja v člen 26, se prodajna poimenovanja ne smejo dopolniti z zaščitenimi označbami porekla ali zaščitenimi geografskimi označbami, ki so dovoljene za vinske proizvode.

5.   Brez poseganja v člen 26, se prodajna poimenovanja ne smejo dopolniti z zaščitenimi označbami porekla ali zaščitenimi geografskimi označbami, ki so dovoljene za vinske proizvode.

5a.
     
  Če se bodo aromatizirani vinski proizvodi izvažali v tretje države, lahko države članice dovolijo druga prodajna poimenovanja od tistih, ki so določena v Prilogi II, če ta prodajna imenovanja zahteva zakonodaja zadevne tretje države. Ta prodajna poimenovanja so lahko v drugih jezikih, ki niso uradni jeziki Unije.

5b.
     
  Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 33 za dopolnitev Priloge II k tej uredbi, da se upoštevajo tehnični napredek, znanstveni in tržni razvoj, zdravje potrošnikov ali potreba potrošnikov po informacijah.“;

Sprememba 204

Sprememba 204

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 4 b (novo)

Člen 3 – točka 4 b (novo)

Uredba (EU) št. 251/2014

Člen 6 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4b) | v členu 6 se doda naslednji odstavek:




  „(3a)
     
  Na etiketah proizvodov je lahko naveden letnik, če proizvod vinske trte predstavlja vsaj 75 % skupne količine in je bilo vsaj 85 % grozdja, uporabljenega za proizvodnjo teh proizvodov, obranega v zadevnem letu.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4b)

(4b)

v členu 6 se doda naslednji odstavek:

„(3a)
     
  Na etiketah proizvodov je lahko naveden letnik, če proizvod vinske trte predstavlja vsaj 75 % skupne količine in je bilo vsaj 85 % grozdja, uporabljenega za proizvodnjo teh proizvodov, obranega v zadevnem letu.“;

Sprememba 205

Sprememba 205

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 4 c (novo)

Člen 3 – točka 4 c (novo)

Uredba (EU) št. 251/2014

Člen 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4c) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4c)

(4c)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 7a

„Člen 7a

Označba hranilne vrednosti

Označba hranilne vrednosti

1.
     
  Označba hranilne vrednosti aromatiziranih vinskih proizvodov, ki lahko vključuje samo energijsko vrednost, je navedena na etiketi.

2.
     
  Energijska vrednost je:

| (a) | izražena s številkami in besedami ali simboli, zlasti s simbolom (E) za energijo; |
| --- | --- |

(a)

(a)

izražena s številkami in besedami ali simboli, zlasti s simbolom (E) za energijo;

izražena s številkami in besedami ali simboli, zlasti s simbolom (E) za energijo;

| (b) | izračunana z uporabo pretvorbenega faktorja iz Priloge XIV k Uredbi (EU) št. 1169/2011; |
| --- | --- |

(b)

(b)

izračunana z uporabo pretvorbenega faktorja iz Priloge XIV k Uredbi (EU) št. 1169/2011;

izračunana z uporabo pretvorbenega faktorja iz Priloge XIV k Uredbi (EU) št. 1169/2011;

| (c) | izražena kot povprečna vrednost v kcal na podlagi:










  (i) | proizvajalčeve analize aromatiziranega vinskega proizvoda ali |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

izražena kot povprečna vrednost v kcal na podlagi:

izražena kot povprečna vrednost v kcal na podlagi:

(i)

(i)

proizvajalčeve analize aromatiziranega vinskega proizvoda ali

proizvajalčeve analize aromatiziranega vinskega proizvoda ali

| (ii) | izračuna iz splošno veljavnih in sprejetih podatkov. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

izračuna iz splošno veljavnih in sprejetih podatkov.

izračuna iz splošno veljavnih in sprejetih podatkov.

| (d) | izražena na 100 ml. Poleg tega se lahko izrazi na porabniško enoto, ki jo potrošnik zlahka prepozna, če je uporabljena enota količinsko opredeljena na oznaki in je navedeno število enot v zavitku.“; |
| --- | --- |

(d)

(d)

izražena na 100 ml. Poleg tega se lahko izrazi na porabniško enoto, ki jo potrošnik zlahka prepozna, če je uporabljena enota količinsko opredeljena na oznaki in je navedeno število enot v zavitku.“;

izražena na 100 ml. Poleg tega se lahko izrazi na porabniško enoto, ki jo potrošnik zlahka prepozna, če je uporabljena enota količinsko opredeljena na oznaki in je navedeno število enot v zavitku.“;

Sprememba 206

Sprememba 206

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 4 d (novo)

Člen 3 – točka 4 d (novo)

Uredba (EU) št. 251/2014

Člen 7 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4d) | vstavi se naslednji člen: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(4d)

(4d)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 7b

Seznam sestavin

1.
     
  Seznam sestavin aromatiziranih vinskih proizvodov je naveden na etiketi ali na druge načine kot na etiketi, nalepljeni na steklenico ali drugo vrsto embalaže, če je na oznaki navedena jasna in neposredna povezava. Seznam ne sme biti naveden skupaj z drugimi informacijami, namenjenimi prodaji ali trženju.

2.
     
  Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 33, s katerimi se natančneje določijo pravila za navedbo seznama sestavin aromatiziranih vinskih proizvodov. Komisija delegirane akte sprejme najkasneje 18 mesecev po [datum začetka veljavnosti te uredbe (o spremembi)].“;

Sprememba 207

Sprememba 207

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 7 a (novo)

Člen 3 – točka 7 a (novo)

Uredba (EU) št. 251/2014

Priloga I – odstavek 1 – del a – točka iii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | v prvem odstavku dela (a) Priloge I se doda naslednja točka: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(7a)

(7a)

v prvem odstavku dela (a) Priloge I se doda naslednja točka:

| „(iiia) | žgane pijače (največ 1 % skupnega volumna).“; |
| --- | --- |

„(iiia)

„(iiia)

žgane pijače (največ 1 % skupnega volumna).“;

žgane pijače (največ 1 % skupnega volumna).“;

Sprememba 208

Sprememba 208

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 7 b (novo)

Člen 3 – točka 7 b (novo)

Uredba (EU) št. 251/2014

Priloga I – odstavek 2 – točka f

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7b) | v odstavku 2 Priloge I se točka (f) nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(7b)

(7b)

v odstavku 2 Priloge I se točka (f) nadomesti z naslednjim:

| (f) | drugi naravni ogljikovi hidrati,
  ki imajo podoben učinek kot navedeni proizvodi. |
| --- | --- |

(f)

drugi naravni ogljikovi hidrati,
  ki imajo podoben učinek kot navedeni proizvodi.

drugi naravni ogljikovi hidrati,

| „(f) | katerekoli druge naravne snovi,
  ki imajo podoben učinek kot navedeni proizvodi,“; |
| --- | --- |

„(f)

katerekoli druge naravne snovi,
  ki imajo podoben učinek kot navedeni proizvodi,“;

katerekoli druge naravne snovi,

Sprememba 209

Sprememba 209

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 7 c (novo)

Člen 3 – točka 7 c (novo)

Uredba (EU) št. 251/2014

Priloga II – del A – odstavek 3 – alinea 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7c) | v delu A Priloge II se prva alinea odstavka 3 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(7c)

(7c)

v delu A Priloge II se prva alinea odstavka 3 nadomesti z naslednjim:

| — | ki mu je dodan alkohol in |
| --- | --- |

—

ki mu je dodan alkohol in

| „— | ki mu je
  lahko
  dodan alkohol in“; |
| --- | --- |

„—

„—

ki mu je
  lahko
  dodan alkohol in“;

lahko

Sprememba 210

Sprememba 210

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 7 d (novo)

Člen 3 – točka 7 d (novo)

Uredba (EU) št. 251/2014

Priloga II – del B – odstavek 8 – alinea 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7d) | v delu B Priloge II se prva alinea odstavka 8 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(7d)

(7d)

v delu B Priloge II se prva alinea odstavka 8 nadomesti z naslednjim:

ki se pridobiva izključno iz rdečega ali belega vina,

„ki se pridobiva izključno iz rdečega
  in/ali
  belega vina,“;

Sprememba 211

Sprememba 211

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 7 e (novo)

Člen 3 – točka 7 e (novo)

Uredba (EU) št. 251/2014

Priloga II – del C a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7e) | v Prilogi II se doda naslednji del: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(7e)

(7e)

v Prilogi II se doda naslednji del:

„Del Ca

„Del Ca

„DEALKOHOLIZIRANI AROMATIZIRANI VINSKI PROIZVODI

„DEALKOHOLIZIRANI AROMATIZIRANI VINSKI PROIZVODI

| (1) | Dealkoholiziran aromatiziran vinski proizvod ali dealkoholizirano (ime proizvoda vinske trte, uporabljenega za njegovo proizvodnjo



  Proizvodi, ki so skladni z opredelitvijo iz člena 3(4a).“; |
| --- | --- |

(1)

(1)

Dealkoholiziran aromatiziran vinski proizvod ali dealkoholizirano (ime proizvoda vinske trte, uporabljenega za njegovo proizvodnjo

Proizvodi, ki so skladni z opredelitvijo iz člena 3(4a).“;

Proizvodi, ki so skladni z opredelitvijo iz člena 3(4a).“;

Sprememba 212

Sprememba 212

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek - 1 (novo)

Člen 4 – odstavek - 1 (novo)

Uredba (EU) št. 228/2013

Člen 22 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Doda se naslednji člen: |
| | „Člen 22a |
| | Medpanožni sporazumi |
| | 1.
     
  Kadar se medpanožna organizacija, priznana v skladu s členom 157 Uredbe (EU) št. 1308/2013, ki deluje v najbolj oddaljeni regiji, šteje za reprezentativno glede proizvodnje, trženja ali predelave določenega proizvoda ali trgovanja z njim, lahko zadevna država članica, z odstopanjem od členov 164 in 165 Uredbe (EU) št. 1308/2013, na zahtevo te organizacije določi, da so nekateri sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, sprejeti v okviru te organizacije, za obdobje enega leta z možnostjo podaljšanja zavezujoči za druge izvajalce, ne glede na to, ali so izvajalci posamezniki ali skupine, ki delujejo v zadevni najbolj oddaljeni regiji in niso vključeni v navedeno organizacijo. |
| | 2.
     
  Kadar se pravila priznane medpanožne organizacije v skladu z odstavkom 1 razširijo in so dejavnosti, ki jih ta pravila zajemajo, v splošnem gospodarskem interesu gospodarskih subjektov, katerih dejavnosti se nanašajo na proizvode, namenjene izključno lokalnemu trgu te najbolj oddaljene regije, lahko država članica po posvetovanju z ustreznimi deležniki odloči, da posamezni gospodarski subjekti ali skupine, ki niso člani organizacije in ki delujejo na tem trgu, organizaciji plačajo celoto ali del finančnega prispevka, ki ga plačujejo člani, do višine, do katere so taki prispevki namenjeni za pokrivanje neposrednih stroškov iz izvajanja zadevnih dejavnosti. |
| | 3.
     
  Država članica obvesti Komisijo o vseh sporazumih, katerih področje uporabe se razširi na podlagi tega člena.“; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Doda se naslednji člen:

Doda se naslednji člen:

„Člen 22a

„Člen 22a

Medpanožni sporazumi

Medpanožni sporazumi

1.
     
  Kadar se medpanožna organizacija, priznana v skladu s členom 157 Uredbe (EU) št. 1308/2013, ki deluje v najbolj oddaljeni regiji, šteje za reprezentativno glede proizvodnje, trženja ali predelave določenega proizvoda ali trgovanja z njim, lahko zadevna država članica, z odstopanjem od členov 164 in 165 Uredbe (EU) št. 1308/2013, na zahtevo te organizacije določi, da so nekateri sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, sprejeti v okviru te organizacije, za obdobje enega leta z možnostjo podaljšanja zavezujoči za druge izvajalce, ne glede na to, ali so izvajalci posamezniki ali skupine, ki delujejo v zadevni najbolj oddaljeni regiji in niso vključeni v navedeno organizacijo.

2.
     
  Kadar se pravila priznane medpanožne organizacije v skladu z odstavkom 1 razširijo in so dejavnosti, ki jih ta pravila zajemajo, v splošnem gospodarskem interesu gospodarskih subjektov, katerih dejavnosti se nanašajo na proizvode, namenjene izključno lokalnemu trgu te najbolj oddaljene regije, lahko država članica po posvetovanju z ustreznimi deležniki odloči, da posamezni gospodarski subjekti ali skupine, ki niso člani organizacije in ki delujejo na tem trgu, organizaciji plačajo celoto ali del finančnega prispevka, ki ga plačujejo člani, do višine, do katere so taki prispevki namenjeni za pokrivanje neposrednih stroškov iz izvajanja zadevnih dejavnosti.

3.
     
  Država članica obvesti Komisijo o vseh sporazumih, katerih področje uporabe se razširi na podlagi tega člena.“;

Sprememba 213

Sprememba 213

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

Uredba (EU) št. 228/2013

Člen 30 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Unija v vsakem proračunskem letu financira ukrepe iz poglavij III in IV, in sicer
  v okviru naslednjih letnih
  zneskov: | 2.   Unija v vsakem proračunskem letu financira ukrepe iz poglavij III in IV, in sicer
  letno največ do naslednjih
  zneskov: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Unija v vsakem proračunskem letu financira ukrepe iz poglavij III in IV, in sicer
  v okviru naslednjih letnih
  zneskov:

2.   Unija v vsakem proračunskem letu financira ukrepe iz poglavij III in IV, in sicer
  letno največ do naslednjih
  zneskov:

Sprememba 214

Sprememba 214

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

Uredba (EU) št. 228/2013

Člen 30 – odstavek 2 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | za francoske čezmorske departmaje:
  267 580 000
  EUR, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

za francoske čezmorske departmaje:
  267 580 000
  EUR,

267 580 000

| — | za francoske čezmorske departmaje:
  278,41 milijona
  EUR, |
| --- | --- |

—

za francoske čezmorske departmaje:
  278,41 milijona
  EUR,

278,41 milijona

Sprememba 215

Sprememba 215

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

Uredba (EU) št. 228/2013

Člen 30 – odstavek 2 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | za Azore in Madeiro:
  102 080 000
  EUR, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

za Azore in Madeiro:
  102 080 000
  EUR,

102 080 000

| — | za Azore in Madeiro:
  106,21 milijona
  EUR, |
| --- | --- |

—

za Azore in Madeiro:
  106,21 milijona
  EUR,

106,21 milijona

Sprememba 216

Sprememba 216

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

Uredba (EU) št. 228/2013

Člen 30 – odstavek 2 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | za Kanarske otoke:
  257 970 000
  EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

za Kanarske otoke:
  257 970 000
  EUR.

257 970 000

| — | za Kanarske otoke:
  268,42 milijona
  EUR. |
| --- | --- |

—

za Kanarske otoke:
  268,42 milijona
  EUR.

268,42 milijona

Sprememba 217

Sprememba 217

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

Uredba (EU) št. 228/2013

Člen 30 – odstavek 3 – alinea 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | za francoske čezmorske departmaje:
  25 900 000
  EUR, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

za francoske čezmorske departmaje:
  25 900 000
  EUR,

25 900 000

| — | za francoske čezmorske departmaje:
  26 900 000
  EUR, |
| --- | --- |

—

za francoske čezmorske departmaje:
  26 900 000
  EUR,

26 900 000

Sprememba 218

Sprememba 218

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

Uredba (EU) št. 228/2013

Člen 30 – odstavek 3 – alinea 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | za Azore in Madeiro: 20 400 000 EUR, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

za Azore in Madeiro: 20 400 000 EUR,

| — | za Azore in Madeiro: 21 200 000 EUR, |
| --- | --- |

—

za Azore in Madeiro: 21 200 000 EUR,

Sprememba 219

Sprememba 219

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

Člen 4 – odstavek 1

Uredba (EU) št. 228/2013

Člen 30 – odstavek 3 – alinea 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| — | za Kanarske otoke: 69 900 000 EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

—

za Kanarske otoke: 69 900 000 EUR.

| — | za Kanarske otoke: 72 700 000 EUR. |
| --- | --- |

—

za Kanarske otoke: 72 700 000 EUR.

Sprememba 220

Sprememba 220

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

Uredba (EU) št. 228/2013

Člen 32 – odstavek 4

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | V členu 32 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim: |
| 4.   
  Analize
  , študije in ocene,
  ki jih Komisija opravi v okviru trgovinskih sporazumov
  in
  skupne kmetijske politike, vsebujejo posebno poglavje, namenjeno temi, ki ima
  za
  najbolj oddaljene regije poseben pomen
  . | „4.   
  Unija pred začetkom kakršnih koli trgovinskih pogajanj, ki lahko vplivajo na kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah
  ,
  izvede
  študije
  , analize
  in ocene
  morebitnih posledic teh pogajanj ter prilagodi svoj pogajalski mandat
  ,
  da bi se upoštevale posebne omejitve najbolj oddaljenih regij
  in
  bi se tako izognili kakršnim koli negativnim učinkom v teh regijah. Komisija za te študije ali ocene uporabi merila, ki jih je določila OZN.“; |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

V členu 32 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

V členu 32 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:

4.   
  Analize
  , študije in ocene,
  ki jih Komisija opravi v okviru trgovinskih sporazumov
  in
  skupne kmetijske politike, vsebujejo posebno poglavje, namenjeno temi, ki ima
  za
  najbolj oddaljene regije poseben pomen
  .

„4.   
  Unija pred začetkom kakršnih koli trgovinskih pogajanj, ki lahko vplivajo na kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah
  ,
  izvede
  študije
  , analize
  in ocene
  morebitnih posledic teh pogajanj ter prilagodi svoj pogajalski mandat
  ,
  da bi se upoštevale posebne omejitve najbolj oddaljenih regij
  in
  bi se tako izognili kakršnim koli negativnim učinkom v teh regijah. Komisija za te študije ali ocene uporabi merila, ki jih je določila OZN.“;

Sprememba 221

Sprememba 221

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

Uredba (EU) št. 229/2013

Člen 18 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Unija financira ukrepe iz poglavij III in IV do zneska največ
  23 000 000
  EUR. | 2.   Unija financira ukrepe iz poglavij III in IV do zneska največ
  23,93 milijona
  EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Unija financira ukrepe iz poglavij III in IV do zneska največ
  23 000 000
  EUR.

2.   Unija financira ukrepe iz poglavij III in IV do zneska največ
  23,93 milijona
  EUR.

Sprememba 222

Sprememba 222

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

Člen 5 – odstavek 1

Uredba (EU) št. 229/2013

Člen 18 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Znesek za financiranje posebnega režima preskrbe iz poglavja III ne presega
  6 830 000
  EUR. | 3.   Znesek za financiranje posebnega režima preskrbe iz poglavja III ne presega
  7,11 milijona
  EUR. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Znesek za financiranje posebnega režima preskrbe iz poglavja III ne presega
  6 830 000
  EUR.

3.   Znesek za financiranje posebnega režima preskrbe iz poglavja III ne presega
  7,11 milijona
  EUR.

Sprememba 223

Sprememba 223

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 a (novo)

Člen 6 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Vina, ki so dana na trg ali označena pred začetkom izvajanja veljavnih določb in niso v skladu z zahtevami te uredbe, se lahko tržijo do porabe zalog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3a.
     
  Vina, ki so dana na trg ali označena pred začetkom izvajanja veljavnih določb in niso v skladu z zahtevami te uredbe, se lahko tržijo do porabe zalog.

Sprememba 224

Sprememba 224

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 a (novo)

Člen 7 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Točka (ga) člena 119(1) in člen 119(3a) Uredbe (EU) št. 1308/2013, kot je navedeno v točki 18a člena 1 te uredbe, se uporabljata od ... [18 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe (o spremembi)]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Točka (ga) člena 119(1) in člen 119(3a) Uredbe (EU) št. 1308/2013, kot je navedeno v točki 18a člena 1 te uredbe, se uporabljata od ... [18 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe (o spremembi)].

Točka (ga) člena 119(1) in člen 119(3a) Uredbe (EU) št. 1308/2013, kot je navedeno v točki 18a člena 1 te uredbe, se uporabljata od ... [18 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe (o spremembi)].

Sprememba 225

Sprememba 225

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 b (novo)

Člen 7 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Točka (gb) člena 119(1) in člen 119(3b) Uredbe (EU) št. 1308/2013, kot je navedeno v točki 18a člena 1 te uredbe, se uporabljata od začetka drugega polnega tržnega leta po datumu začetka veljavnosti delegiranega akta iz točke (va) člena 122 Uredbe (EU) št. 1308/2013, kot je navedeno v točki 20a člena 1 te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Točka (gb) člena 119(1) in člen 119(3b) Uredbe (EU) št. 1308/2013, kot je navedeno v točki 18a člena 1 te uredbe, se uporabljata od začetka drugega polnega tržnega leta po datumu začetka veljavnosti delegiranega akta iz točke (va) člena 122 Uredbe (EU) št. 1308/2013, kot je navedeno v točki 20a člena 1 te uredbe.

Točka (gb) člena 119(1) in člen 119(3b) Uredbe (EU) št. 1308/2013, kot je navedeno v točki 18a člena 1 te uredbe, se uporabljata od začetka drugega polnega tržnega leta po datumu začetka veljavnosti delegiranega akta iz točke (va) člena 122 Uredbe (EU) št. 1308/2013, kot je navedeno v točki 20a člena 1 te uredbe.

Sprememba 226

Sprememba 226

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 c (novo)

Člen 7 – odstavek 2 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 7a Uredbe (EU) št. 251/2014, kot je navedeno v točki 4c člena 3 te uredbe, se uporablja od ... [18 mesecev po ... [datum začetka veljavnosti te uredbe (o spremembi)]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7a Uredbe (EU) št. 251/2014, kot je navedeno v točki 4c člena 3 te uredbe, se uporablja od ... [18 mesecev po ... [datum začetka veljavnosti te uredbe (o spremembi)].

Člen 7a Uredbe (EU) št. 251/2014, kot je navedeno v točki 4c člena 3 te uredbe, se uporablja od ... [18 mesecev po ... [datum začetka veljavnosti te uredbe (o spremembi)].

Sprememba 227

Sprememba 227

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 d (novo)

Člen 7 – odstavek 2 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 7b Uredbe (EU) št. 251/2014, kot je navedeno v točki 4d člena 3 te uredbe, se uporablja od začetka drugega polnega tržnega leta po datumu začetka veljavnosti delegiranega akta iz navedenega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7b Uredbe (EU) št. 251/2014, kot je navedeno v točki 4d člena 3 te uredbe, se uporablja od začetka drugega polnega tržnega leta po datumu začetka veljavnosti delegiranega akta iz navedenega člena.

Člen 7b Uredbe (EU) št. 251/2014, kot je navedeno v točki 4d člena 3 te uredbe, se uporablja od začetka drugega polnega tržnega leta po datumu začetka veljavnosti delegiranega akta iz navedenega člena.

Sprememba 228

Sprememba 228

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 a (novo)

Člen 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 7a




  Komisija do 30. junija 2021 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog o razširitvi pravil za seznam sestavin in označbo hranilne vrednosti vinskih proizvodov na druge alkoholne pijače. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 7a

Komisija do 30. junija 2021 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog o razširitvi pravil za seznam sestavin in označbo hranilne vrednosti vinskih proizvodov na druge alkoholne pijače.

---

(*1)  Sklici na „cp“ v naslovih sprejetih sprememb se razumejo kot ustrezni deli navedenih sprememb.

*1

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0198/2019).

1

(10)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

10

(10)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

10

(12)  
  Urugvajski krog večstranskih trgovinskih pogajanj (1986–1994) – Priloga 1 – Priloga 1C – Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (STO) (UL L 336, 23.12.1994, str. 214).

12

Urugvajski krog večstranskih trgovinskih pogajanj (1986–1994) – Priloga 1 – Priloga 1C – Sporazum o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (STO) (UL L 336, 23.12.1994, str. 214).

(13)  
  Sklep Sveta 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986–1994), v imenu Evropske skupnosti, v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti (UL L 336, 23.12.1994, str. 1).

13

Sklep Sveta 94/800/ES z dne 22. decembra 1994 o sklenitvi sporazumov, doseženih v Urugvajskem krogu večstranskih pogajanj (1986–1994), v imenu Evropske skupnosti, v zvezi z zadevami, ki so v njeni pristojnosti (UL L 336, 23.12.1994, str. 1).

(17)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

17

(17)  Uredba (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (ES) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

17

(20)  Uredba (EU) št. 228/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 247/2006 (UL 78, 20.3.2013, str. 23).

20

(21)  Uredba (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 (UL L 78, 20.3.2013, str. 41).

21

(20)  Uredba (EU) št. 228/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v najbolj oddaljenih regijah Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 247/2006 (UL
  L
  78, 20.3.2013, str. 23).

20

L

(21)  Uredba (EU) št. 229/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. marca 2013 o posebnih ukrepih za kmetijstvo v korist manjših egejskih otokov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1405/2006 (UL L 78, 20.3.2013, str. 41).

21

(27)  Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).

27

(27)  Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).

27

(22)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1).

22

(22)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1).“;

22

(32)  Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa (UL L 204, 11.8.2000, str. 1).

32

(32)  Uredba (ES) št. 1760/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o uvedbi sistema za identifikacijo in registracijo govedi ter o označevanju govejega mesa in proizvodov iz govejega mesa (UL L 204, 11.8.2000, str. 1).“;

32

---