# Euroopan unionin C 436/28.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 436 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta28. lokakuuta 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 436

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta28. lokakuuta 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2021/C 436/01 | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle – Euroopan unionin tilinpäätös 2020 | 1 |
| 2021/C 436/02 | Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus | 207 |

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2021/C 436/01

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle – Euroopan unionin tilinpäätös 2020

1

2021/C 436/02

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus

207

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 28.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/1

---

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

Euroopan unionin tilinpäätös 2020

(2021/C 436/01)

SISÄLLYSLUETTELO

| JOHDANTO | 2 |
| --- | --- |

| VARAINHOITOVUODEN TÄRKEIMMÄT TAPAHTUMAT | 3 |
| --- | --- |

| KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS | 33 |
| --- | --- |

| KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT | 34 |
| --- | --- |

| TASE | 35 |
| --- | --- |

| TUOTTO- JA KULULASKELMA | 36 |
| --- | --- |

| RAHAVIRTALASKELMA | 37 |
| --- | --- |

| LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA | 38 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT | 39 |
| --- | --- |

| TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUS JA LIITETIEDOT | 130 |
| --- | --- |

| SANASTO | 200 |
| --- | --- |

| LYHENTEET | 204 |
| --- | --- |

JOHDANTO

Vuosi 2020 oli kaikin tavoin poikkeuksellinen: Euroopan unionin oli vastattava koronaviruspandemian aiheuttamiin taloudellisiin ja poliittisiin haasteisiin ennennäkemättömillä ratkaisuilla ja ennätyksellisen nopeasti. Euroopan komissio on pyrkinyt kaikin tavoin pelastamaan ihmishenkiä ja elinkeinoja, tukemaan kansallisia terveydenhuoltojärjestelmiä ja yrityksiä sekä edistämään elpymistä ja palautumista. Olemme ottaneet käyttöön kaikki mahdolliset keinot auttaaksemme jäsenvaltioita koordinoimaan kansallisia toimiaan ja auttamaan kriiseistä eniten kärsineitä hyödyntäen erilaisia välineitä, kuten koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevaa investointialoitetta ja SURE-tukivälinettä (eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline). Työllisyyden säilyttämiseen vuonna 2020 liittyvien julkisten menojen äkillisen kasvun vuoksi SURE-tukivälineen yhteensä 100 miljardista eurosta on jo maksettu 39,5 miljardia euroa asianomaisille jäsenvaltioille. Vuonna 2021 suoritetaan vielä huomattavia lisämaksuja.

Euroopan unioni on kuitenkin noudattanut pandemiaa torjuessaan poliittisia tavoitteitaan keskittyen nuoriin, työpaikkoihin ja kasvuun sekä ilmastonmuutokseen. Talouskasvun tukemiseen ja alueiden välisten taloudellisten erojen kaventamiseen tähtäävien toimenpiteiden osuus oli lähes puolet talousarvion sidotuista varoista. EU:n rahoitusta kohdennettiin vähemmän kehittyneille alueille 29,7 miljardia euroa ja tutkimukseen ja innovointiin 16,4 miljardia euroa Horisontti 2020 -puiteohjelman puitteissa. Lisäksi EU:n vuoden 2020 talousarviosta autettiin maataloutta ja maaseutualueita Euroopan maatalouden tukirahaston ja maaseudun kehittämisen maatalousrahaston puitteissa yhteensä 59 miljardin euron sitoumuksilla. Vuoden 2020 talousarvio oli nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen viimeinen talousarvio. Sen sitoumukset olivat yhteensä 181,7 miljardia euroa, ja se tuotti lisäarvoa kaikille eurooppalaisille.

Lisäksi vuonna 2020 sovittiin vuosia 2021–2027 koskevasta EU:n pitkän aikavälin talousarviosta, jonka kokonaissumma on 1,074 biljoonaa euroa (vuoden 2018 hintoina). Siihen lisättiin vielä 750 miljardia euroa väliaikaisella NextGenerationEU-elpymisvälineellä, jonka tarkoituksena on käynnistää elpyminen ja ohjata siirtymistä kohti kestävämpää ja digitaalisempaa Eurooppaa.

Minulla on ilo esittää Euroopan unionin tilinpäätös varainhoitovuodelta 2020. Tilinpäätös antaa kattavan kuvan EU:n rahoituksesta ja EU:n talousarvion toteutuksesta viime vuonna. Se sisältää tiedot ehdollisista veloista sekä unionin taloudellisista sitoumuksista ja muista velvoitteista. Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös on osa komission integroitua talous- ja vastuuvelvollisuusraportointia ja olennainen osa hyvin kehittynyttä taloudellisen vastuun järjestelmäämme.

Johannes HAHN

Budjetista ja henkilöstöstä vastaava komission jäsen

VARAINHOITOVUODEN TÄRKEIMMÄT TAPAHTUMAT

| Kansainvälisiä julkisen sektorin tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen IPSASB:n (International Public Sector Accounting Standards Board) tilinpäätöksen sisältöä ja analyysiä koskevasta suositellusta käytännöstä antamassa ohjeessa RPG 2 ”Financial Statement Discussion and Analysis” esitettyjen periaatteiden pohjalta on laadittu tilinpäätösanalyysi, jonka tavoitteena on auttaa lukijoita ymmärtämään, miten EU:n operatiiviset, taloudelliset ja sijoitustoimet näkyvät EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen eri osissa. Tässä osiossa esitettyjä tietoja ei ole tarkastettu.


  On huomattava, että osa taloudellisia tietoja sisältävien taulukoiden luvuista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin. |
| --- |

Kansainvälisiä julkisen sektorin tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen IPSASB:n (International Public Sector Accounting Standards Board) tilinpäätöksen sisältöä ja analyysiä koskevasta suositellusta käytännöstä antamassa ohjeessa RPG 2 ”Financial Statement Discussion and Analysis” esitettyjen periaatteiden pohjalta on laadittu tilinpäätösanalyysi, jonka tavoitteena on auttaa lukijoita ymmärtämään, miten EU:n operatiiviset, taloudelliset ja sijoitustoimet näkyvät EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen eri osissa. Tässä osiossa esitettyjä tietoja ei ole tarkastettu.

Kansainvälisiä julkisen sektorin tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen IPSASB:n (International Public Sector Accounting Standards Board) tilinpäätöksen sisältöä ja analyysiä koskevasta suositellusta käytännöstä antamassa ohjeessa RPG 2 ”Financial Statement Discussion and Analysis” esitettyjen periaatteiden pohjalta on laadittu tilinpäätösanalyysi, jonka tavoitteena on auttaa lukijoita ymmärtämään, miten EU:n operatiiviset, taloudelliset ja sijoitustoimet näkyvät EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen eri osissa. Tässä osiossa esitettyjä tietoja ei ole tarkastettu.

On huomattava, että osa taloudellisia tietoja sisältävien taulukoiden luvuista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

On huomattava, että osa taloudellisia tietoja sisältävien taulukoiden luvuista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| 1. | KESKEISET LUVUT 2020 | 4 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | KORONAVIRUSTOIMET | 5 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | EU:n tärkeimmät koronaviruksen torjuntatoimet | 5 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen ja SURE-ohjelman mukaiset vastatoimia koskevat aloitteet | 7 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 3. | EU:N PITKÄN AIKAVÄLIN TALOUSARVIO VUOSIKSI 2021–2027 JA NEXTGENERATIONEU | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN EROAMINEN EUROOPAN UNIONISTA | 13 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Tausta | 13 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Yhdistyneen kuningaskunnan osuus | 14 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | EU:n tilinpäätös: erosopimuksen mukaiset määrät, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on velkaa EU:lle ja EU on velkaa sille | 14 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 5. | YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA | 17 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | RAHOITUSVÄLINEET JA TALOUSARVIOTAKAUKSET | 18 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet | 18 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Talousarviotakauksia varten takuurahastoissa olevat rahoitusvarat | 18 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | Rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto | 19 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.4 | Talousarvioon kohdistuvat rahoitusapuun liittyvät ehdolliset velat | 23 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 7. | TILINPÄÄTÖSANALYYSI | 24 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | TULOT | 24 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | MENOT | 25 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.3 | VARAT | 26 |
| --- | --- | --- |

7.3

| 7.4 | VELAT | 27 |
| --- | --- | --- |

7.4

| 8. | EU:N POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS, HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS | 28 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1 | POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS | 29 |
| --- | --- | --- |

8.1

| 8.2 | HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS | 30 |
| --- | --- | --- |

8.2

1.   KESKEISET LUVUT 2020

EU:n talousarvio vuonna 2020 – maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen

EU:n talousarvio vuonna 2020 – maksusitoumusmäärärahojen toteutuminen

| 181,7 miljardia euroa käytettiin EU:n poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen: |
| --- |
| |
| ⇨ | ks. Talousarvion toteuttamiskertomus ja liitetiedot, taulukko 4.2 |

181,7 miljardia euroa käytettiin EU:n poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen:

181,7 miljardia euroa käytettiin EU:n poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen:

Image 1

⇨

ks. Talousarvion toteuttamiskertomus ja liitetiedot, taulukko 4.2

4.2

| Koronavirus – EU:n toimet | | SURE – vuonna 2020 myönnetyt määrät |
| --- | --- | --- |
| Väline | sovittu


  mrd. euroa | Jäsenvaltio | myönnetty


  mrd. euroa |
| NextGenerationEU | 750 | | Italia | 27,4 |
| SURE* | 100 | Espanja | 21,3 |
| Makrotaloudellinen rahoitusapu | 3,0 | Puola | 11,2 |
| Hätätilanteen tukiväline | 2,7 | Belgia | 7,8 |
| Unionin pelastuspalvelumekanismi (UCPM) | 0,3 | Portugali | 5,9 |
| Yhteensä | 856,0 | Romania | 4,1 |
| | Kreikka | 2,7 |
| Muut | 9,9 |
| * joista 39,5 miljardia euroa maksettiin vuonna 2020 | Vuonna 2020 myönnetty yhteensä | 90,3 |
| ⇨ | ks. kohdat 2.2 ja 3 |

Koronavirus – EU:n toimet

Koronavirus – EU:n toimet

SURE – vuonna 2020 myönnetyt määrät

SURE – vuonna 2020 myönnetyt määrät

Väline

Väline

sovittu

sovittu

mrd. euroa

mrd. euroa

Jäsenvaltio

Jäsenvaltio

myönnetty

myönnetty

mrd. euroa

mrd. euroa

NextGenerationEU

750

Italia

27,4

SURE*

100

Espanja

21,3

Makrotaloudellinen rahoitusapu

3,0

Puola

11,2

Hätätilanteen tukiväline

2,7

Belgia

7,8

Unionin pelastuspalvelumekanismi (UCPM)

0,3

Portugali

5,9

Yhteensä

Yhteensä

856,0

856,0

Romania

4,1

Kreikka

2,7

Muut

9,9

- joista 39,5 miljardia euroa maksettiin vuonna 2020

Vuonna 2020 myönnetty yhteensä

Vuonna 2020 myönnetty yhteensä

90,3

90,3

⇨

ks. kohdat 2.2 ja 3

2.2

3

| ⇨ | ks. kohta 2.2.6 |
| --- | --- |

⇨

ks. kohta 2.2.6

2.2.6

Konsolidoitu tilinpäätös

Konsolidoitu tilinpäätös

EU:n konsolidoitu tilinpäätös käsittää yli 50 yhteisöä (mukaan lukien Euroopan parlamentti, neuvosto, komissio ja EU:n virastot). Niistä merkittävin yhteisö on Euroopan komissio, jonka osuus konsolidoidun tilinpäätöksen kokonaisvaroista on 98 prosenttia.

EU:n tilinpäätös laaditaan korkeatasoisimpien käytettävissä olevien standardien eli julkissektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IPSAS) mukaisesti. Näitä standardeja noudattamalla varmistetaan, että tilinpäätöksessä annetaan kansalaisille merkityksellistä, luotettavaa, vertailukelpoista ja ymmärrettävää tietoa. Tilinpäätöksessä on tietoja EU:n taloudellisesta asemasta (tase) sekä yksityiskohtaiset selvitykset EU:n varoista, veloista, taloudellisista sitoumuksista ja velvoitteista. Siinä esitetään myös, miten EU:n talousarviota on toteutettu vuoden aikana.

EU:n tilinpäätös

| miljardia euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| VARAT | | |
| Rahoitusvarat | 113,1 | 71,2 |
| Ennakkomaksut | 62,7 | 51,4 |
| Saamiset | 74,5 | 24,0 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 16,7 | 19,7 |
| Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja muut varat | 13,0 | 12,6 |
| Yhteensä | 280,0 | 178,9 |
| VELAT | | |
| Työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet | 116,0 | 97,7 |
| Rahoitusvelat | 95,0 | 54,5 |
| Muut lyhytaikaiset velat | 32,4 | 27,2 |
| Menojäämät | 64,6 | 67,2 |
| Muut velat | 5,4 | 4,8 |
| Yhteensä | 313,5 | 251,5 |
| NETTOVARAT | | |
| Rahastot | 5,1 | 5,0 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet | (38,5 ) | (77,6 ) |
| Yhteensä | (33,4 ) | (72,5 ) |
| ⇨ | ks. Tilinpäätösanalyysi, kohta 7 |

miljardia euroa

2020

2020

2019

2019

VARAT

VARAT

Rahoitusvarat

113,1

71,2

Ennakkomaksut

62,7

51,4

Saamiset

74,5

24,0

Käteisvarat ja muut rahavarat

16,7

19,7

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja muut varat

13,0

12,6

Yhteensä

Yhteensä

280,0

280,0

178,9

178,9

VELAT

VELAT

Työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet

116,0

97,7

Rahoitusvelat

95,0

54,5

Muut lyhytaikaiset velat

32,4

27,2

Menojäämät

64,6

67,2

Muut velat

5,4

4,8

Yhteensä

Yhteensä

313,5

313,5

251,5

251,5

NETTOVARAT

NETTOVARAT

Rahastot

5,1

5,0

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet

(38,5 )

(77,6 )

Yhteensä

Yhteensä

(33,4 )

(33,4 )

(72,5 )

(72,5 )

⇨

ks. Tilinpäätösanalyysi, kohta 7

7

2.   KORONAVIRUSTOIMET

2.1   EU:N TÄRKEIMMÄT KORONAVIRUKSEN TORJUNTATOIMET

EU:N TÄRKEIMMÄT KORONAVIRUKSEN TORJUNTATOIMET

Euroopan komissio ryhtyi covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen määrätietoisiin toimiin kansanterveysalojen vahvistamiseksi ja pandemian sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi Euroopan unionissa. Euroopan komissio otti vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen perusteella käyttöön kaikki mahdolliset keinot jäsenvaltioiden auttamiseksi kansallisten toimiensa koordinoinnissa ja toimitti niille objektiivista tietoa viruksen leviämisestä ja tehokkaista toimista sen torjumiseksi.

Toteutetut toimet aikajanalla (1)

Toteutetut toimet aikajanalla

1

| — | 2. huhtikuuta

  Koronavirustoimet: Euroopan komissio otti käyttöön kaikki mahdolliset varat ihmishenkien pelastamiseksi ja elinkeinojen suojelemiseksi |
| --- | --- |
| — | 14. huhtikuuta

  EU:n talousarviosta 2,7 miljardia euroa terveydenhuoltoalan tukemiseen |
| — | 16. huhtikuuta

  Puheenjohtaja Ursula von der Leyen: ”EU:n talousarviosta tulee EU:n elpymisen perusta” |
| — | 22. huhtikuuta

  Kolmen miljardin euron rahoitusapupaketti kymmenelle laajentumis- ja naapuruuskumppanimaalle |
| — | 27. toukokuuta

  Euroopan h-hetki: mittava Euroopalle tarkoitettu 2,4 biljoonan euron elpymissuunnitelma, jonka tarkoituksena on korjata ja kehittää parempaa seuraavalle sukupolvelle |
| — | 4. kesäkuuta

  Euroopan komissiolta 300 miljoonaa euroa rokoteallianssille |
| — | 21. heinäkuuta

  EU-johtajat sopivat elpymissuunnitelmasta ja EU:n pitkän aikavälin talousarviosta vuosiksi 2021–2027 |
| — | 25. elokuuta

  Euroopan komissio esitti SURE-välineestä 87,3  miljardin euron rahoitustukea 16 jäsenvaltiolle |
| — | 17. syyskuuta

  Euroopan komissio esitteli 672,5  miljardin euron elpymis- ja palautumistukivälineen seuraavat vaiheet |
| — | 22. syyskuuta

  Euroopan komissio on tyytyväinen 100 miljardin euron SURE-välineen takausjärjestelmän hyväksymiseen |
| — | 7. lokakuuta

  Euroopan komissio laskee liikkeeseen enintään 100 miljardin euron arvoiset sosiaalivaikutteiset joukkovelkakirjalainat EU:n SURE-välineen avulla |
| — | 27. lokakuuta

  Euroopan komissio maksoi ensimmäiset 17 miljardia euroa SURE-välineestä Espanjalle, Italialle ja Puolalle |
| — | 10. marraskuuta

  Euroopan komissio on tyytyväinen sopimukseen 1,8 biljoonan euron paketista, joka muodostuu EU:n pitkän aikavälin talousarviosta ja NextGenerationEU:sta. Sillä tuetaan vihreämmän, digitaalisemman ja kestävämmän Euroopan rakentamista |
| — | 17. marraskuuta

  Euroopan komissio maksoi SURE-välineestä 14 miljardia euroa yhdeksälle jäsenvaltiolle |
| — | 1. joulukuuta

  Euroopan komissio maksoi SURE-välineestä 8,5 miljardia euroa viidelle jäsenvaltiolle työpaikkojen säilyttämiseksi |
| — | 17. joulukuuta

  Euroopan komissio on tyytyväinen EU:n monivuotisen rahoituskehyksen (2021–2027) hyväksymiseen |

—

2. huhtikuuta

2. huhtikuuta

Koronavirustoimet: Euroopan komissio otti käyttöön kaikki mahdolliset varat ihmishenkien pelastamiseksi ja elinkeinojen suojelemiseksi

—

14. huhtikuuta

14. huhtikuuta

EU:n talousarviosta 2,7 miljardia euroa terveydenhuoltoalan tukemiseen

—

16. huhtikuuta

16. huhtikuuta

Puheenjohtaja Ursula von der Leyen: ”EU:n talousarviosta tulee EU:n elpymisen perusta”

—

22. huhtikuuta

22. huhtikuuta

Kolmen miljardin euron rahoitusapupaketti kymmenelle laajentumis- ja naapuruuskumppanimaalle

—

27. toukokuuta

27. toukokuuta

Euroopan h-hetki: mittava Euroopalle tarkoitettu 2,4 biljoonan euron elpymissuunnitelma, jonka tarkoituksena on korjata ja kehittää parempaa seuraavalle sukupolvelle

—

4. kesäkuuta

4. kesäkuuta

Euroopan komissiolta 300 miljoonaa euroa rokoteallianssille

—

21. heinäkuuta

21. heinäkuuta

EU-johtajat sopivat elpymissuunnitelmasta ja EU:n pitkän aikavälin talousarviosta vuosiksi 2021–2027

—

25. elokuuta

25. elokuuta

Euroopan komissio esitti SURE-välineestä 87,3  miljardin euron rahoitustukea 16 jäsenvaltiolle

—

17. syyskuuta

17. syyskuuta

Euroopan komissio esitteli 672,5  miljardin euron elpymis- ja palautumistukivälineen seuraavat vaiheet

—

22. syyskuuta

22. syyskuuta

Euroopan komissio on tyytyväinen 100 miljardin euron SURE-välineen takausjärjestelmän hyväksymiseen

—

7. lokakuuta

7. lokakuuta

Euroopan komissio laskee liikkeeseen enintään 100 miljardin euron arvoiset sosiaalivaikutteiset joukkovelkakirjalainat EU:n SURE-välineen avulla

—

27. lokakuuta

27. lokakuuta

Euroopan komissio maksoi ensimmäiset 17 miljardia euroa SURE-välineestä Espanjalle, Italialle ja Puolalle

—

10. marraskuuta

10. marraskuuta

Euroopan komissio on tyytyväinen sopimukseen 1,8 biljoonan euron paketista, joka muodostuu EU:n pitkän aikavälin talousarviosta ja NextGenerationEU:sta. Sillä tuetaan vihreämmän, digitaalisemman ja kestävämmän Euroopan rakentamista

—

17. marraskuuta

17. marraskuuta

Euroopan komissio maksoi SURE-välineestä 14 miljardia euroa yhdeksälle jäsenvaltiolle

—

1. joulukuuta

1. joulukuuta

Euroopan komissio maksoi SURE-välineestä 8,5 miljardia euroa viidelle jäsenvaltiolle työpaikkojen säilyttämiseksi

—

17. joulukuuta

17. joulukuuta

Euroopan komissio on tyytyväinen EU:n monivuotisen rahoituskehyksen (2021–2027) hyväksymiseen

2.2   VUOSIEN 2014–2020 MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN JA SURE-OHJELMAN MUKAISET VASTATOIMIA KOSKEVAT ALOITTEET

VUOSIEN 2014–2020 MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN JA SURE-OHJELMAN MUKAISET VASTATOIMIA KOSKEVAT ALOITTEET

Vuosien 2014-2020 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa toteutetut Euroopan unionin toimet covid-19-pandemian torjumiseksi vaihtelivat välittömistä toimista, kuten kiireellisten lääkinnällisten tarvikkeiden rahoittamisesta ja lääkinnällisten laitteiden varastoinnin lisäämisestä, Euroopan rakenne- ja investointirahastojen rahoitustuen käytön joustavuuden lisäämiseen ja lainojen myöntämiseen suotuisin ehdoin sekä jäsenvaltioille että laajentumis- ja naapuruuskumppaneille. EU:n talousarviosta myönnettiin vuonna 2020 suoraa tukea yhteensä noin 70 miljardia euroa. Summa kattaa sitoumukset, jotka voitiin suunnata uudelleen covid-19-ohjelmaan liittyviin toimiin. Niistä 66 miljardia euroa on peräisin nykyisten ohjelmien uudelleenkohdentamisesta ja uudelleenpriorisoinnista ja neljä miljardia euroa talousarvion vahvistamisesta. Näistä keskeisistä aloitteista kerrotaan yksityiskohtaisemmin seuraavassa.

2.2.1   
  Hätätilanteen tukivälineen aktivointi

Hätätilanteen tukivälineen aktivointi

Covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeisen kriisin syvyyden sekä EU:n talousarviosta tukea tarvitsevien tarpeiden laajuuden ja luonteen vuoksi EU aktivoi hätätilanteen tukivälineen uudelleen kahden vuoden ajaksi rahoittaakseen covid-19-pandemiaan vastaamisen aiheuttamat menot 1. helmikuuta 2020–31. tammikuuta 2022 (ks. neuvoston asetus (EU) 2016/369 (2)). Tämän tavoitteen edistämiseksi vuoden 2020 talousarviota muutettiin (3). Kun otetaan lisäksi huomioon 24. heinäkuuta 2020 hyväksytty päätös DEC 13/2020, vuonna 2020 osoitettiin hätätilanteen tukivälineeseen yhteensä 2,7 miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoina ja 2,6 miljardia euroa maksumäärärahoina. Tämän uudelleenaktivoinnin avulla unioni voi toteuttaa toimenpiteitä, joilla ehkäistään ja lievennetään vakavia seurauksia yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa, ja vastata koordinoidusti covid-19-pandemiasta aiheutuviin tarpeisiin täydentämällä muiden EU:n välineiden kautta annettavaa apua. Välinettä hallinnoi komissio keskitetysti, ja sen painopiste on suorissa hankinnoissa ja avustuksissa, joita täydentävät tietyissä tapauksissa kumppanien, kuten kansainvälisten järjestöjen, toteuttamat toimet.

2

3

Komissio allekirjoitti vuonna 2020 ennakkohankintasopimuksen useiden lääkeyhtiöiden kanssa. Ennakkohankintasopimukset auttavat vähentämään riskiä, joka liittyy valmistajien potentiaalisten rokotteiden kehittämiseen tekemiin investointeihin, tai varmistamaan toimituksia. Näin sopimukset maksimoivat mahdollisuudet kehittää, valmistaa ja ottaa käyttöön turvallisia ja tehokkaita rokotteita nopeasti sekä varmistaa, että EU:n kansalaiset saavat niitä käyttöönsä. Komissio neuvotteli lääkeyhtiöiden kanssa EU:n jäsenvaltioiden puolesta, minkä tuloksena allekirjoitettiin ensimmäiset kuusi sopimusta. Muiden rokotevalmistajien kanssa käynnistettiin vuonna 2020 alustavat neuvottelut, joita jatketaan edelleen vuonna 2021. BioNTechin ja Pfizerin tuottamalle rokotteelle myönnettiin ensimmäisenä ehdollinen myyntilupa 21. joulukuuta 2020. Sen jakelu aloitettiin muutamassa päivässä ennen rokotusten käynnistämistä EU:ssa 27., 28. ja 29. joulukuuta 2020. Tämä lupa perustui myönteiseen tieteelliseen suositukseen, jonka pohjana oli Euroopan lääkeviraston tekemä perusteellinen arvio rokotteen turvallisuudesta, tehosta ja laadusta. Jäsenvaltiot antoivat sille hyväksyntänsä.

Komissio on 31. joulukuuta 2020 alkaen tehnyt sopimuksen 1 965 miljoonasta annoksesta (joista 1 305 miljoonan annoksen ostamisesta on sovittu ja 660 miljoonaan annokseen varataan osto-optio).

Image 2

Vuonna 2021 komissio on tehnyt sopimuksen vielä 2 400 miljoonasta annoksesta (ostosta sovittu tai osto-optio varattu). Asianomaiset jäsenvaltiot maksavat kuitenkin nämä annokset kokonaisuudessaan, eikä niillä ole vaikutusta EU:n talousarvioon.

2.2.2   
  Tutkimuksen tukeminen

Tutkimuksen tukeminen

EU ja sen kumppanit isännöivät 4. toukokuuta 2020 kansainvälistä varainkeruukampanjan konferenssia, jossa on kerätty maailmanlaajuisesti lahjoittajilta sitoumukset 9,8 miljardin euron tuesta koronavirustutkimusta koskevan maailmanlaajuisen yhteistyön käynnistämiseen. Tähän sisältyy komission 1,4 miljardin euron sitoumus, josta miljardi euroa maksetaan Horisontti 2020 -puiteohjelmasta.

EU:lla on keskeinen rooli tartuntatautien tutkimuksen tukemisessa ja koordinoinnissa. Vuosina 2007–2019 investoitiin seitsemännen puiteohjelman ja Horisontti 2020 -puiteohjelman kautta 4,1 miljardia euroa, ja vuonna 2020 tehtiin uusia sitoumuksia koronavirustutkimukseen annetun yhden miljardin euron sitoumuksen lisäksi. Verkossa on saatavilla ajantasaisia lukuja kaikista Horisontti 2020 -puiteohjelman puitteissa annetuista ja jo käyttöön otetuista lahjoituksista koronaviruksen maailmanlaajuisen torjunnan varainkeruukampanjan rahoittamiseen (4).

4

Lisäksi Euroopan komission tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta Horisontti 2020:stä tuetussa innovatiivisia lääkkeitä koskevassa aloitteessa (IMI) käynnistettiin 3. maaliskuuta 2020 erityinen nopeutettu pyyntö koronavirustartuntoja torjuvien hoito- ja diagnostiikkatoimien kehittämiseksi (”Development of therapeutics and diagnostics combatting coronavirus infections”) EU:n 45 miljoonan euron rahoitusosuudella, joka korotettiin myöhemmin 72 miljoonaan euroon.

Komissio myönsi lisäksi 8. kesäkuuta 2020 Euroopan innovaationeuvoston Accelerator-pilottiohjelmasta lähes 166 miljoonaa euroa 36 yritykselle, jotka torjuvat koronaviruspandemiaa.

2.2.3   
  Unionin pelastuspalvelumekanismin määrärahalisäys (UCPM/rescEU)

Unionin pelastuspalvelumekanismin määrärahalisäys (UCPM/rescEU)

Hätätilanteen tukivälinettä täydentävänä toimenpiteenä UCPM:ää/rescEU:ta vahvistettiin niin, että mahdollistettiin laajempi varastointi ja olennaisten resurssien jakamisen koordinointi kaikkialla Euroopassa (ks. komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/570 (5), sellaisena kuin se on muutettuna komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2020/414 (6) ja komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2020/452 (7)). Tätä varten vuoden 2020 talousarviota täydennettiin 0,4 miljardin euron maksusitoumusmäärärahoilla ja 0,2 miljardin euron maksumäärärahoilla.

5

6

7

UCPM:n/rescEU:n vahvistaminen tukee jäsenvaltioita tarvittavien välineiden (kuten hoitomenetelmien, terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden, henkilönsuojainten ja laboratoriotarvikkeiden) ostamisessa ja lisää siten yhteishankintasopimuksen mukaisesti ostettujen ensisijaisten tuotteiden määrää sekä täydentää ja laajentaa niiden valikoimaa. Yhteishankinnat ovat koordinoitu lähestymistapa, joka antaa jäsenvaltioille vahvan aseman neuvotteluissa lääkinnällisten tuotteiden saatavuudesta ja hinnasta teollisuuden kanssa.

Suorat avustukset rescEU-mekanismista käsittävät EU:n talousarviosta myönnettävän 100 prosentin rahoituksen, joka kattaa näiden valmiuksien perustamisen sekä laitteiden ja tarvikkeiden käyttöönoton kustannukset kokonaan. Hankittuja laitteita ja tarvikkeita ylläpitää yksi tai useampi jäsenvaltio, ja päätöksenteko järjestetään EU:n tasolla. Näin hätäaputarvikkeiden toimituksilla voidaan täydentää kansallisia varastoja. Laitteet ja tarvikkeet ovat kaikkien jäsenvaltioiden saatavilla, ja niitä käytetään silloin, kun niitä ei ole kansallisesti riittävästi.

2.2.4   
  Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevat investointialoitteet (CRII ja CRII+)

Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevat investointialoitteet (CRII ja CRII+)

Yksi ensimmäisistä EU:n käynnistämistä toimenpiteistä, joilla tuettiin jäsenvaltioita taloudellisesti kriisiin vastaamisessa, oli Euroopan parlamentin ja neuvoston 30. maaliskuuta 2020 annetulla asetuksella (EU) 2020/460 (8) täytäntöön pantu koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite CRII. Aloitteella mobilisoitiin EU-maille jo osoitettuja, käyttämättä jääneitä varoja. Se lisäsi välittömästi jäsenvaltioiden ja alueiden talousarvioissa käytettävissä olevia varoja. Se myös auttoi niitä käyttämään koheesiopolitiikan rahoitusta terveydenhuoltomenojen ja työajan lyhentämisjärjestelyjen rahoittamiseen sekä tarjoamaan pk-yrityksille käyttöpääomatukea. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston soveltamisalaa laajennettiin kattamaan myös vakavat kansanterveysuhat, minkä ansiosta jäsenvaltiot voivat saada rahastosta tukea covid-19-pandemiasta selviytymiseen.

8

Euroopan parlamentin ja neuvoston 23. huhtikuuta 2020 annetulla asetuksella (EU) 2020/558 (9) täytäntöön pantu CRII+ helpotti nykyisten Euroopan rakenne- ja investointirahastojen nopeaa hyödyntämistä kriiseihin liittyvissä toimenpiteissä ja mahdollisti EU:n rahoitusosuuden kasvattamisen koheesiopolitiikan ohjelmissa 100 prosenttiin 1. heinäkuuta 2020 ja 30. kesäkuuta 2021 välisenä aikana jätettyjen maksatushakemusten osalta.

9

Joulukuussa komissio julkisti näiden kahden aloitteen tulokset vuodelta 2020. EU on kriisin puhkeamisen jälkeen ottanut käyttöön merkittävästi varoja pandemian vaikutusten lieventämiseksi. Suurin osa käytettävissä olevasta rahoituksesta, yli kymmenen miljardia euroa, on myönnetty pk-yrityksille, mikä on auttanut niitä pysymään elinkelpoisina. Kolme miljardia euroa on suunnattu kansalaisten auttamiseen, kuten heikossa asemassa olevien ryhmien sosiaalipalveluihin ja työntekijöiden tilapäisiin työllistämisohjelmiin. Lisäksi terveydenhuoltosektorin tukemiseen on osoitettu seitsemän miljardia euroa EU:n talousarviosta tälle alalle jo vuosina 2014–2020 osoitettujen 10,2 miljardin euron lisäksi (edunsaajaryhmät menevät jonkin verran päällekkäin).

2.2.5   
  Laajentumisen, naapuruuskumppanien ja muiden kumppanien tukeminen

Laajentumisen, naapuruuskumppanien ja muiden kumppanien tukeminen

EU on tähän mennessä osoittanut koronaviruksen torjumiseen maailmanlaajuisesti yli 38,5 miljardia euroa. Team Europe -lähestymistavassa yhdistetään EU:n, sen jäsenvaltioiden ja rahoituslaitosten, muun muassa Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin, resursseja kumppanimaiden tukemiseksi. Puolet koronaviruspandemian maailmanlaajuiseen torjuntaan tarkoitetuista 38,5 miljardista eurosta on maksettu.

Lisäksi komissio on tehnyt kumppanirahoituslaitosten kanssa kymmenen rahoitusvakuussopimusta, joiden arvo on yhteensä 990 miljoonaa euroa ja jotka täydentävät Euroopan ulkoisen investointiohjelman rahoituskanavana toimivan Euroopan kestävän kehityksen rahaston varoja. Sopimusten pitäisi tuottaa jopa kymmenen miljardia euroa investointeja talouden elpymisen edistämiseen sekä EU:n naapuruston ja Afrikan maiden selviytymiskyvyn vahvistamiseen.

Kansainvälisen rokoteyhteistyömekanismin Covaxin tukemiseen osoitettiin 500 miljoonaa euroa. Sen tavoitteena on tarjota miljardi koronavirusrokoteannosta matalan ja keskitulotason maille Afrikassa, Aasiassa, Karibian ja Tyynenmeren maissa sekä Euroopan eteläisissä ja itäisissä naapurimaissa. Komissio kohdensi matalan ja keskitulotason maiden Covax-ennakkohankintasitoumukseen osallistumiseen 100 miljoonaa euroa ja Euroopan investointipankki 400 miljoonaa euroa, joille Euroopan kestävän kehityksen rahasto antoi takauksen. Euroopan unioni ilmoitti 19. helmikuuta 2021 Covax-mekanismille osoitettavasta 500 miljoonan euron lisäsummasta ja Euroopan komissio 100 miljoonan euron humanitaarisesta avusta, jolla tuetaan rokotuskampanjoiden käynnistämistä Afrikassa.

Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 25. toukokuuta 2020 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/701 (10) makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä kymmenelle laajentumis- ja naapuruuskumppanille tarjotakseen lyhyen aikavälin poliittista liikkumavaraa toimenpiteiden toteuttamiseen covid-19-pandemiasta aiheutuvien taloudellisten seurausten torjumiseksi. Rahoitusapua myönnettiin yhteensä enintään kolme miljardia euroa lainojen muodossa. Vuonna 2020 maksettiin ensimmäisenä eränä yhteensä 1,0 miljardia euroa seitsemälle maalle (Georgia, Jordania, Kosovo (*1), Moldova, Montenegro, Pohjois-Makedonia ja Ukraina). Vuoden 2021 kesäkuuhun mennessä viidelle maalle maksettiin yhteensä 0,6 miljardia euroa ensimmäisenä eränä (Albania ja Tunisia) tai toisena eränä (Kosovo *, Montenegro ja Pohjois-Makedonia). Lisäksi Bosnia ja Hertsegovinan kanssa allekirjoitettiin yhteisymmärryspöytäkirja.

10

*1

*

2.2.6   
  Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE) covid-19-pandemian jälkeen

Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE) covid-19-pandemian jälkeen

EU hyväksyi 19. toukokuuta 2020 osana covid-19-pandemian taloudellisten vaikutusten torjumista koskevaa hätätukipakettia neuvoston asetuksen (EU) 2020/672 (11) SURE-tukivälineen perustamisesta työntekijöiden auttamiseksi säilyttämään työpaikkansa kriisin aikana. SURE-tukiväline on tilapäinen järjestely, josta voidaan myöntää jäsenvaltioille enintään 100 miljardia euroa rahoitusapua (lainoja suotuisin ehdoin). Tämän tukivälineen kautta jäsenvaltiot ovat voineet pyytää 1. helmikuuta 2020 alkaen EU:lta rahoitusapua koronakriisistä johtuviin äkillisesti ja huomattavasti kasvaneisiin kansallisiin julkisiin menoihin. Nämä menot voivat liittyä kansallisiin työajan lyhentämisjärjestelyihin sekä vastaaviin toimenpiteisiin, jotka voivat koskea myös itsenäisiä ammatinharjoittajia, sekä joihinkin terveyteen liittyviin toimenpiteisiin erityisesti työpaikoilla. Jotta EU pystyisi tarjoamaan taloudellista apua SURE-tukivälineestä, komissiolla on valtuudet ottaa EU:n puolesta pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta lainaa enintään 100 miljardia euroa. SURE-lainat taataan EU:n talousarviosta ja jäsenvaltioiden antamilla takauksilla, jotka ovat suhteessa niiden osuuteen EU:n bruttokansantulosta. Takausten kokonaismäärä on 25 miljardia euroa. Tukivälineen käyttöaika päättyy 31. joulukuuta 2022.

11

Komissio on 31. joulukuuta 2020 alkaen ehdottanut 18 jäsenvaltiolle yhteensä 90,3 miljardin euron edestä rahoitustukea, jonka neuvosto on jo hyväksynyt. Suurin osa tästä määrästä, 87,3 miljardia euroa, ehdotettiin jo elokuussa 2020 kohdennettavaksi 16 jäsenvaltiolle, ja lokakuussa ja marraskuussa 2020 loput kolme miljardia euroa ehdotettiin kohdennettavaksi Unkarille ja Irlannille:

Image 3

Loka- ja marraskuussa 2020 toteutettujen SURE-joukkolainan kolmen ensimmäisen liikkeeseenlaskun jälkeen komissio on maksanut yhteensä 39,5 miljardia euroa EU:n 15 jäsenvaltiolle (Belgia, Kreikka, Espanja, Kroatia, Italia, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Portugali, Romania, Slovenia ja Slovakia, ks. kohta 6.3).

SURE-tukivälineen toteutusta jatkettiin vuonna 2021. Komissio ehdotti helmi- ja maaliskuussa 2021, että Virolle myönnetään 230 miljoonaa euroa ja lisäksi Belgialle, Kreikalle, Kyprokselle, Latvialle, Liettualle ja Maltalle myönnetään 3,7 miljardia euroa, mikä nosti SURE-tukivälineen kokonaismäärän 94,3 miljardiin euroon. Neuvosto hyväksyi nämä lisämäärät maalis- ja huhtikuussa 2021. Tammi-, maalis- ja toukokuussa 2021 toteutettujen neljän uuden liikkeeseenlaskun jälkeen komissio maksoi vielä 50,1 miljardia euroa, minkä jälkeen maksujen kokonaismäärä oli 89,6 miljardia euroa.

Kaikki liikkeeseen lasketut SURE-joukkolainat ylimerkittiin reilusti, useimmat kaksinumeroisilla kertoimilla, ja ne houkuttelivat hyvin erityyppisiä sijoittajia EU:sta ja muualta maailmasta. Tästä syystä hinnoitteluehdoista saatiin hyvin edulliset. EU:n SURE-järjestelyssä liikkeeseen laskemat joukkolainat määritellään sosiaalivaikutteisiksi. Näin sijoittajat saavat takeet siitä, että varoilla edistetään aidosti sosiaalisia tavoitteita. Joukkolainoilla kerätyt varat siirretään jäsenmaille lainoina, joilla niitä autetaan selviytymään kansallisten työajan lyhentämisjärjestelyjen ja muiden vastaavien, pandemian johdosta toteutettujen toimien rahoittamisesta.

3.   EU:N PITKÄN AIKAVÄLIN TALOUSARVIO VUOSIKSI 2021–2027 JA NEXTGENERATIONEU

EU vastasi vuonna 2020 ennennäkemättömillä toimilla Eurooppaan ja maailmaan iskeneeseen koronaviruskriisiin. Toimien ytimessä on elvytyspaketti, jonka arvo on 2,018 biljoonaa euroa käypinä hintoina (1,8 biljoonaa euroa vuoden 2018 hintoina). Se koostuu EU:n vuosien 2021–2027 pitkän aikavälin talousarviosta, jonka kokonaissumma on 1,211 biljoonaa euroa (1,074 biljoonaa euroa vuoden 2018 hintoina) ja jota täydennettiin 807 miljardilla eurolla (750 miljardilla eurolla vuoden 2018 hintoina) elpymistä vauhdittavan tukivälineen NextGenerationEU:n kautta (12). Nämä yhdistetyt varat auttavat korjaamaan koronaviruspandemian aiheuttamia taloudellisia ja sosiaalisia vahinkoja ja ohjaavat siirtymistä kohti nykyaikaista ja kestävämpää Eurooppaa.

12

Image 4

Yli 50 prosenttia pitkän aikavälin talousarviosta ja NextGenerationEU:sta kohdennetaan uusiin painopisteisiin. Varat käytetään tutkimukseen ja innovointiin Horisontti Eurooppa -ohjelman kautta, oikeudenmukaiseen ilmasto siirtymään ja digitaaliseen siirtymään oikeudenmukaisen siirtymän rahaston ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman kautta, varautumiseen, elpymiseen ja palautumiseen elpymis- ja palautumistukivälineen, EU:n pelastuspalvelumekanismin ja rescEU:n kautta sekä EU4Health-terveysohjelmaan.

Ilmastonmuutoksen torjuntaan käytetään pitkän aikavälin talousarviosta ja NextGenerationEU:sta 30 prosenttia, mikä on kaikkien aikojen suurin osuus kaikkien aikojen suurimmasta EU:n talousarviosta.

EU:n digitaaliseen muutokseen investoidaan 20 prosenttia NextGenerationEU:n varoista. Varoilla autetaan EU:ta investoimaan suurteholaskentaan, tekoälyyn, kyberturvallisuuteen, pitkälle vietyyn digitaaliseen osaamiseen ja digitaaliteknologioiden laajempaan hyödyntämiseen taloudessa ja yhteiskunnassa yleensä.

Vuosina 2026 ja 2027 kymmenellä prosentilla pitkän aikavälin talousarvion vuotuisista menoista tuetaan biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä ja suuntauksen kääntämistä.

NEXTGENERATIONEU

NEXTGENERATIONEU

NextGenerationEU:n puitteissa kerätyt ja käytetyt määrät sisällytetään vuoden 2021 tilinpäätökseen. Kesäkuun 15. päivänä 2021 toteutettiin joukkolainojen ensimmäinen liikkeeseenlasku, jossa kerättiin vuonna 2031 erääntyvällä kymmenen vuoden joukkolainalla 20 miljardia euroa.

NextGenerationEU auttaa koronaviruspandemian aiheuttamien välittömien taloudellisten ja sosiaalisten vahinkojen korjaamisessa 806,9 miljardin euron budjetilla. Sillä autetaan rakentamaan covid-19-pandemian jälkeistä Eurooppaa, joka on vihreämpi, digitaalisempi ja kestävämpi sekä kykenee paremmin vastaamaan nykyisiin ja tuleviin haasteisiin.

Osa varoista – 385,8 miljardia euroa – käytetään unionin lainojen myöntämiseen yksittäisille jäsenvaltioille. Jäsenvaltiot maksavat nämä lainat takaisin. Toinen osa – 338,0 miljardia euroa – myönnetään avustuksina tai talousarviotakuiden saamiseksi investointitukea varten.

Image 5

NextGenerationEU:n keskeinen osa on elpymis- ja palautumistukiväline, joka tarjoaa avustuksia ja lainoja uudistusten ja investointien tukemiseen EU-maissa ja jonka kokonaisarvo on 723,8 miljardia euroa nykyhintoina. Elpymis- ja palautumistukivälineen varat jaetaan kunkin jäsenvaltion yhteistyössä komission kanssa laatimien kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien sovitun jakoperusteen mukaisesti.

NextGenerationEU:sta myönnetään myös lisärahoitusta useisiin olemassa oleviin EU:n ohjelmiin:

| — | koheesio-ohjelmiin koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU-väline) kautta covid-19:n taloudellisiin seurauksiin puuttumiseksi elpymisen ensimmäisinä vuosina |
| --- | --- |

—

koheesio-ohjelmiin koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU-väline) kautta covid-19:n taloudellisiin seurauksiin puuttumiseksi elpymisen ensimmäisinä vuosina

| — | oikeudenmukaisen siirtymän rahastoon sen varmistamiseksi, että siirtymä ilmastoneutraaliuteen toimii kaikille |
| --- | --- |

—

oikeudenmukaisen siirtymän rahastoon sen varmistamiseksi, että siirtymä ilmastoneutraaliuteen toimii kaikille

| — | maaseudun kehittämiseen viljelijöiden tukemisen jatkamiseksi |
| --- | --- |

—

maaseudun kehittämiseen viljelijöiden tukemisen jatkamiseksi

| — | InvestEU-ohjelmaan EU:n yritysten investointien tukemiseksi |
| --- | --- |

—

InvestEU-ohjelmaan EU:n yritysten investointien tukemiseksi

| — | rescEU-mekanismiin, jotta EU:n pelastuspalvelumekanismilla on valmiudet toimia laajamittaisissa hätätilanteissa |
| --- | --- |

—

rescEU-mekanismiin, jotta EU:n pelastuspalvelumekanismilla on valmiudet toimia laajamittaisissa hätätilanteissa

| — | Horisontti Eurooppa -ohjelmaan sen varmistamiseksi, että EU:lla on valmiudet rahoittaa yhä enemmän huippuosaamista tutkimuksessa. |
| --- | --- |

—

Horisontti Eurooppa -ohjelmaan sen varmistamiseksi, että EU:lla on valmiudet rahoittaa yhä enemmän huippuosaamista tutkimuksessa.

EU ottaa markkinoilta lainaa EU:n talousarviosta myönnetyn takuun turvin NextGenerationEU:n rahoittamiseksi. Laina maksetaan takaisin pitkällä aikavälillä vuoteen 2058 mennessä. Näin vältetään EU-maiden kansallisiin menoihin kohdistuvat välittömät paineet ja annetaan EU-maille mahdollisuus keskittyä elpymisen tukemiseen.

4.   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN EROAMINEN EUROOPAN UNIONISTA

4.1   TAUSTA

TAUSTA

Yhdistynyt kuningaskunta erosi Euroopan unionista 31. tammikuuta 2020. Eron ehdot määritellään sopimuksessa Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta EU:sta ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (13), jäljempänä ”erosopimus”. Osana tätä sopimusta Yhdistynyt kuningaskunta suostui noudattamaan kaikkia taloudellisia velvoitteita, joihin se on sitoutunut EU:n jäsenyyden aikana. Sopimus tuli voimaan 31. tammikuuta 2020.

13

| — | 31. tammikuuta 2020

  Yhdistynyt kuningaskunta eroaa unionista virallisesti ja erosopimus tulee voimaan |
| --- | --- |
| — | 1. helmikuuta–31. joulukuuta 2020

  Siirtymäkausi |
| — | 31. maaliskuuta 2021

  EU raportoi taloutta koskevista tiedoista Yhdistyneelle kuningaskunnalle |
| — | 16. huhtikuuta 2021

  EU ilmoittaa maksettavat määrät Yhdistyneelle kuningaskunnalle |
| — | 30. kesäkuuta 2021

  Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisten erosopimuksen mukaisten maksujen on määrä alkaa |
| — | 16. syyskuuta 2021

  EU ilmoittaa maksettavat määrät Yhdistyneelle kuningaskunnalle |
| — | 31. lokakuuta 2021

  Yhdistyneen kuningaskunnan toinen maksukierros alkaa |

—

31. tammikuuta 2020

31. tammikuuta 2020

Yhdistynyt kuningaskunta eroaa unionista virallisesti ja erosopimus tulee voimaan

—

1. helmikuuta–31. joulukuuta 2020

1. helmikuuta–31. joulukuuta 2020

Siirtymäkausi

—

31. maaliskuuta 2021

31. maaliskuuta 2021

EU raportoi taloutta koskevista tiedoista Yhdistyneelle kuningaskunnalle

—

16. huhtikuuta 2021

16. huhtikuuta 2021

EU ilmoittaa maksettavat määrät Yhdistyneelle kuningaskunnalle

—

30. kesäkuuta 2021

30. kesäkuuta 2021

Yhdistyneen kuningaskunnan ensimmäisten erosopimuksen mukaisten maksujen on määrä alkaa

—

16. syyskuuta 2021

16. syyskuuta 2021

EU ilmoittaa maksettavat määrät Yhdistyneelle kuningaskunnalle

—

31. lokakuuta 2021

31. lokakuuta 2021

Yhdistyneen kuningaskunnan toinen maksukierros alkaa

Yhdistynyt kuningaskunta osallistui vielä siirtymäkauden aikana EU:n talousarvioon ja hyötyi siitä samalla tavalla kuin jäsenvaltiot. Yhdistynyt kuningaskunta jatkaa EU:n talousarvion rahoittamista siirtymäkauden päätyttyä erosopimuksen mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta hyötyy myös edelleen ennen vuotta 2021 toteutetuista EU:n ohjelmista ja menoista samalla tavalla kuin jäsenvaltiot. Yhdistynyt kuningaskunta saa myös takaisin tietyt EU:n talousarvioon maksamansa määrärahat ja EU:n talousarvioon saadut määrärahat, jotka liittyvät sen jäsenkauteen.

Nämä velvoitteet aiheuttavat EU:lle velkoja ja saamisia, jotka on laskettava ja otettava huomioon EU:n tilinpäätöksessä. Nämä määrät esitetään vuoden 2020 tilinpäätöksessä ensimmäistä kertaa, koska se on vuosi, jona Yhdistynyt kuningaskunta erosi EU:sta.

Siksi tähän tilinpäätökseen sisältyy yksityiskohtaisia selvityksiä erosopimuksen mukaisista Yhdistyneen kuningaskunnan tulevista rahoitusosuuksista EU:n talousarvioon sekä Yhdistyneelle kuningaskunnalle maksettavista määristä. Yhdistynyt kuningaskunta suorittaa sille kuuluvat maksut pitkän ajan kuluessa.

Nettomäärä on täysin seuraavien kolmen periaatteen mukainen, jotka ovat taloudellisen selvityksen perusta erosopimuksessa:

| — | Yhdenkään jäsenvaltion ei pitäisi maksaa enempää tai saada vähemmän Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen vuoksi. |
| --- | --- |

—

Yhdenkään jäsenvaltion ei pitäisi maksaa enempää tai saada vähemmän Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen vuoksi.

| — | Yhdistyneen kuningaskunnan olisi maksettava osuutensa sen jäsenyyden aikana tehdyistä sitoumuksista. |
| --- | --- |

—

Yhdistyneen kuningaskunnan olisi maksettava osuutensa sen jäsenyyden aikana tehdyistä sitoumuksista.

| — | Yhdistyneen kuningaskunnan ei pitäisi maksaa enempää eikä aikaisemmin kuin siinä tapauksessa, että se olisi pysynyt jäsenvaltiona. Tämä tarkoittaa erityisesti sitä, että määrät, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan pitäisi maksaa, perustuvat talousarvion todelliseen tulokseen eli ne on mukautettu täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

—

Yhdistyneen kuningaskunnan ei pitäisi maksaa enempää eikä aikaisemmin kuin siinä tapauksessa, että se olisi pysynyt jäsenvaltiona. Tämä tarkoittaa erityisesti sitä, että määrät, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan pitäisi maksaa, perustuvat talousarvion todelliseen tulokseen eli ne on mukautettu täytäntöönpanoon.

Erosopimuksessa määritellään myös eri määrien laskemiseen käytetyt menetelmät, jotka kuvataan jäljempänä.

4.2   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN OSUUS

YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN OSUUS

Erosopimuksen 139 artiklan mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan osuus on prosenttiosuus, joka vastaa Yhdistyneen kuningaskunnan vuosina 2014–2020 käyttöön asettamien omien varojen osuutta niiden omien varojen määrästä, jotka kaikki jäsenvaltiot ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat asettaneet käyttöön samalla kaudella. Myös alv- ja BKTL-saldojen nettoutuksesta vuosina 2014–2019 johtuvat mukautukset otetaan huomioon. Yhdistyneen kuningaskunnan laskettuun osuuteen tehdään vuonna 2022 lopulliset mukautukset, joista säädetään erosopimuksen 139 artiklassa. Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta vuonna 2021 käytetään 136 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan sekä 140–147 artiklan mukaisiin laskelmiin.

Yhdistyneen kuningaskunnan 139 artiklan mukaisesti laskettu osuus on 12,358072326018200 prosenttia.

4.3   EU:N TILINPÄÄTÖS: EROSOPIMUKSEN MUKAISET MÄÄRÄT, JOTKA YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA ON VELKAA EU:LLE JA EU ON VELKAA SILLE

EU:N TILINPÄÄTÖS: EROSOPIMUKSEN MUKAISET MÄÄRÄT, JOTKA YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA ON VELKAA EU:LLE JA EU ON VELKAA SILLE

Erosopimuksessa määritellään osapuolten väliset maksuvelvoitteet erityisesti seuraavilla aloilla:

| — | omat varat (136 artikla) |
| --- | --- |

—

omat varat (136 artikla)

| — | maksattamatta olevat sitoumukset (140 artikla) |
| --- | --- |

—

maksattamatta olevat sitoumukset (140 artikla)

| — | kilpailun alalla määrätyt sakot (141 artikla) |
| --- | --- |

—

kilpailun alalla määrätyt sakot (141 artikla)

| — | unionin vastuut (142 artikla) |
| --- | --- |

—

unionin vastuut (142 artikla)

| — | ehdolliset rahoitusvastuut ja rahoitusvälineet (143 ja 144 artikla) |
| --- | --- |

—

ehdolliset rahoitusvastuut ja rahoitusvälineet (143 ja 144 artikla)

| — | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön nettovarallisuus (145 artikla) |
| --- | --- |

—

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön nettovarallisuus (145 artikla)

| — | EU:n investoinnit Euroopan investointirahastoon, EIR (146 artikla) |
| --- | --- |

—

EU:n investoinnit Euroopan investointirahastoon, EIR (146 artikla)

| — | oikeustapauksiin liittyvät ehdolliset vastuut (147 artikla). |
| --- | --- |

—

oikeustapauksiin liittyvät ehdolliset vastuut (147 artikla).

Erosopimuksessa vahvistetaan myös menetelmä, jolla näitä velvoitteita käsitellään vuosittain – tiivistetysti sanottuna EU raportoi Yhdistyneelle kuningaskunnalle erääntyneistä määristä kaksi kertaa vuodessa ja Yhdistynyt kuningaskunta maksaa ne kuukausittain. Raportointia päivitetään vuosittain toteutuneiden lukujen perusteella.

Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto summista, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on velvollinen maksamaan EU:lle, sekä summista, jotka EU on velvollinen maksamaan Yhdistyneelle kuningaskunnalle. Lopputulos vastaa EU:n kokonaisnettosaamisia. Kaikki laskelmat on tehty täysin erosopimuksen mukaisesti. Nämä velvoitteet liittyvät aiempiin sitoumuksiin, jotka on tehty Yhdistyneen kuningaskunnan ollessa EU:n jäsenvaltio ja siirtymäkauden aikana 31. joulukuuta 2020 saakka. Niiden voimassaolo päättyy heti, kun ne on maksettu tai jos velvoite ei realisoidu. Maksut suoritetaan erosopimuksen 148 artiklan mukaista menettelyä noudattaen.

| miljardia euroa |
| --- |
| | 140 artikla | 142 artikla | Muut | 31.12.2020 |
| Yhdistyneen kuningaskunnan velka | 35,0 | 14,3 | 0,3 | 49,6 |
| Velka Yhdistyneelle kuningaskunnalle | — | — | (2,1 ) | (2,1 ) |
| Nettosaamiset Yhdistyneeltä kuningaskunnalta | 35,0 | 14,3 | (1,8 ) | 47,5 |
| Yhdistyneen kuningaskunnan arvioidut maksut vuoden 2021 jälkeen | 28,2 | 14,3 | (1,9 ) | 40,6 |
| Yhdistyneen kuningaskunnan arvioidut maksut vuonna 2021 | 6,8 | 0,0 | 0,0 | 6,8 |

miljardia euroa

140 artikla

142 artikla

Muut

31.12.2020

Yhdistyneen kuningaskunnan velka

Yhdistyneen kuningaskunnan velka

35,0

35,0

14,3

14,3

0,3

0,3

49,6

49,6

Velka Yhdistyneelle kuningaskunnalle

Velka Yhdistyneelle kuningaskunnalle

—

—

(2,1 )

(2,1 )

(2,1 )

(2,1 )

Nettosaamiset Yhdistyneeltä kuningaskunnalta

Nettosaamiset Yhdistyneeltä kuningaskunnalta

35,0

35,0

14,3

14,3

(1,8 )

(1,8 )

47,5

47,5

Yhdistyneen kuningaskunnan arvioidut maksut vuoden 2021 jälkeen

Yhdistyneen kuningaskunnan arvioidut maksut vuoden 2021 jälkeen

28,2

28,2

14,3

14,3

(1,9 )

(1,9 )

40,6

40,6

Yhdistyneen kuningaskunnan arvioidut maksut vuonna 2021

Yhdistyneen kuningaskunnan arvioidut maksut vuonna 2021

6,8

6,8

0,0

0,0

0,0

0,0

6,8

6,8

Kokonaissumma koostuu seuraavista osista:

136 artikla: Omat varat

136 artikla: Omat varat

Erosopimuksen 136 artiklassa vahvistetaan omiin varoihin 31. joulukuuta 2020 jälkeen sovellettavat säännökset. Yhdistyneellä kuningaskunnalla on oikeus saada osuutensa vuoden 2020 ylijäämään liittyvistä mukautuksista. Sitä koskevat myös arvonlisäveroon ja BKTL:ään perustuvien omien varojen mukautukset, jotka liittyvät varainhoitovuosiin vuoteen 2020 asti. Nämä mukautukset lasketaan vuosittain 31. joulukuuta 2028 asti. Myös Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta päivitetään.

Yhdistyneen kuningaskunnan on maksettava 28. helmikuuta 2021 jälkeen keräämänsä perinteiset omat varat, jotka liittyvät vuoteen 2020 tai sitä aiempiin vuosiin. Yhdistyneen kuningaskunnan osuus 27 jäsenvaltion ja sen unionin käyttöön asettamien perinteisten omien varojen kokonaismäärästä vähennetään sitten tästä määrästä. Perinteisiä omia varoja koskeva erillinen kirjanpito puretaan kokonaisuudessaan viimeistään 31. joulukuuta 2025.

Yhdistyneen kuningaskunnan on maksettava 230 miljoonaa euroa vuonna 2021.

140 artikla: Maksattamatta olevat sitoumukset

140 artikla: Maksattamatta olevat sitoumukset

”Reste à liquider” eli ”RAL” tarkoittaa niiden oikeudellisten sitoumusten kokonaismäärää, jotka EU on antanut vastaanottajille ja joita vastaavat maksut suoritetaan tulevina vuosina. RAL on normaali osa kaikkia monivuotisia talousarvioita, kuten EU:n talousarviota.

Siksi nämä sitoumukset liittyvät hankkeisiin, ohjelmiin tai sopimuksiin, joihin on sitouduttu jo ennen 31. joulukuuta 2020 mutta joita ei ole vielä pantu täysimääräisesti täytäntöön ja joihin liittyviä maksuja on vielä jäljellä. Osa näistä maksuista on tarkoitettu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneille vastaanottajille.

Erosopimuksen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan on maksettava osuutensa EU:n sitoumuksista, jotka olivat maksattamatta 31. joulukuuta 2020 eli siirtymäkauden päättyessä. Kokonaismäärästä vähennetään kaikki ne sitoumukset tai niiden osat, jotka odotetaan peruutettavan (purettavat sitoumukset), ja ne määrät, jotka liittyvät käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista rahoitettuihin sitoumuksiin tai ohjelmiin, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu (opt out).

Muut mukautukset määriin, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on tämän artiklan perusteella velkaa, liittyvät nettomääräisiin rahoitusoikaisuihin vuosina 2014–2020 tai aiempina ohjelmakausina sekä perinteisiin omiin varoihin, jotka liittyvät vuoteen 2020 ja on asetettu käyttöön vuoden 2021 tammikuun ja helmikuun välisenä aikana.

Yhdistyneen kuningaskunnan RAL-osuuden laskemisessa on käytetty lähtökohtana 31. joulukuuta 2020 päivätyn virallisen talousarvion maksattamatta olevia sitoumuksia (303,2 miljardia euroa, ks. talousarvion toteutustaulukoiden taulukko 4.4). Yhdistyneen kuningaskunnan osuus mukautetusta kokonaismäärästä oli vuoden 2020 lopussa 36 miljardia euroa. Kun sitä mukautettiin sitoumusten purkamista koskevaa ennustetta varten, EU:n saamiset olivat vuoden 2020 lopussa 35 miljardia euroa, joista 6,8 miljardia euroa maksetaan 30. kesäkuuta ja 31. joulukuuta 2021 välisenä aikana.

4.4

141 artikla: Kilpailusääntöjen rikkomisesta määrätyt sakot

141 artikla: Kilpailusääntöjen rikkomisesta määrätyt sakot

Euroopan komissio valvoo suoraan EU:n kilpailusääntöjen noudattamista varmistamalla, että kaikki yritykset kilpailevat tasavertaisin edellytyksin ja reilusti ansioidensa mukaan. Tämä voi johtaa sakkojen määräämiseen. Kun EU on määrännyt sakkoja, sakon saaja voi riitauttaa ne (oikeudenkäyntimenettelyn kautta). Sakko ei ole lopullinen, ennen kuin kaikki tällaiset menettelyt on saatu päätökseen.

EU maksaa Yhdistyneelle kuningaskunnalle vuosittain sen osuuden kilpailusääntöjen rikkomisesta määrätyistä sakoista, joista unioni oli päättänyt ennen 31. joulukuuta 2020, kun näistä sakoista tulee lopullisia eli kun sakon saanut yhteisö ei tee valitusta Euroopan unionin tuomioistuimelle tai valitus hylätään ja sen on maksettava sakko.

Sakkojen vuoksi Yhdistyneelle kuningaskunnalle maksettavat määrät vähennetään tilinpäätöksessä Yhdistyneen kuningaskunnan maksettavina olevista kokonaismääristä. Joulukuun 31. päivänä 2020 Yhdistyneen kuningaskunnan arvioitu osuus jäljellä olevista sakoista oli 1,8 miljardia euroa. Tämä määrä palautetaan Yhdistyneelle kuningaskunnalle pitkän ajan kuluessa. Luku perustuu 31. joulukuuta 2020 vireillä olleisiin tapauksiin, ja sitä voidaan muuttaa, jotta se vastaa todellisia määriä, jotka on kirjattu talousarvioon sakkojen tultua lainvoimaisiksi.

142 artikla: Unionin vastuut

142 artikla: Unionin vastuut

Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut maksamaan osuutensa vuoden 2020 lopussa voimassa olleista unionin vastuista, lukuun ottamatta erosopimuksessa määritettyjä vastuita. Yhdistynyt kuningaskunta maksaa näin ollen 31. joulukuuta 2020 alkaen osuutensa velvoitteista, jotka liittyvät EU:hun työnantajana (eli eläkkeellä olevan henkilöstön eläkkeet ja sairausvakuutukset):

| 1. | EU:n virkamiesten eläkkeet: EU:n henkilöstön eläkemaksut katetaan EU:n vuotuisesta talousarviosta. Lisäksi EU:n virkamiehet maksavat eläkemaksuja koko työuransa ajan. Nämä rahoitusosuudet kirjataan talousarvioon tuloina, ja ne vähentävät jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia, joita tarvitaan vuotuisen kokonaistalousarvion rahoittamiseksi. EU:n jäsenvaltiot sitoutuvat kattamaan eläkkeelle siirtyvän EU:n henkilöstön eläkekustannukset. Yhdistynyt kuningaskunta maksaa tämän sitoumuksen mukaisesti kesäkuusta 2022 alkaen useiden vuosikymmenten ajan osuutensa EU:n virkamiehille maksettavista vuotuisista eläkkeistä siihen asti, kunnes kaikki henkilöstön 31. joulukuuta 2020 mennessä karttuneet eläkeoikeudet ovat rauenneet. Yhdistynyt kuningaskunta voi päättää täyttää velvoitteensa milloin tahansa maksamalla kyseisen vuoden lopun eläkevastuun viiden vuoden aikana. |
| --- | --- |

1.

EU:n virkamiesten eläkkeet: EU:n henkilöstön eläkemaksut katetaan EU:n vuotuisesta talousarviosta. Lisäksi EU:n virkamiehet maksavat eläkemaksuja koko työuransa ajan. Nämä rahoitusosuudet kirjataan talousarvioon tuloina, ja ne vähentävät jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia, joita tarvitaan vuotuisen kokonaistalousarvion rahoittamiseksi. EU:n jäsenvaltiot sitoutuvat kattamaan eläkkeelle siirtyvän EU:n henkilöstön eläkekustannukset. Yhdistynyt kuningaskunta maksaa tämän sitoumuksen mukaisesti kesäkuusta 2022 alkaen useiden vuosikymmenten ajan osuutensa EU:n virkamiehille maksettavista vuotuisista eläkkeistä siihen asti, kunnes kaikki henkilöstön 31. joulukuuta 2020 mennessä karttuneet eläkeoikeudet ovat rauenneet. Yhdistynyt kuningaskunta voi päättää täyttää velvoitteensa milloin tahansa maksamalla kyseisen vuoden lopun eläkevastuun viiden vuoden aikana.

| 2. | Euroopan parlamentin jäsenten, Euroopan komission jäsenten, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomareiden ja muiden vastaavien eläkkeet: Yhdistynyt kuningaskunta maksaa osuutensa sille 31. joulukuuta 2020 mennessä kertyneestä eläkevastuusta kymmenen vuoden aikana lokakuusta 2021 alkaen. |
| --- | --- |

2.

Euroopan parlamentin jäsenten, Euroopan komission jäsenten, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomareiden ja muiden vastaavien eläkkeet: Yhdistynyt kuningaskunta maksaa osuutensa sille 31. joulukuuta 2020 mennessä kertyneestä eläkevastuusta kymmenen vuoden aikana lokakuusta 2021 alkaen.

| 3. | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä (JSIS): Tämä järjestelmä kattaa EU:n henkilöstön, myös eläkeläisten, terveydenhuoltokustannukset. EU:n virkamiehet ja eläkeläiset maksavat osuutensa järjestelmään koko uransa ajan ja eläkkeellä ollessaan, samoin kuin EU työnantajana. Yhdistynyt kuningaskunta maksaa EU:n virkamiesten eläkejärjestelmään sovellettavan periaatteen mukaisesti osuutensa EU:n talousarvion rahoitusosuudesta eläkkeellä olevan henkilöstön terveydenhuoltoon. Nämä kesäkuussa 2022 alkavat maksut jatkuvat usean vuosikymmenen ajan tai siihen asti, kunnes kaikki nämä velvoitteet on täytetty. Samoin kuin virkamiesten eläkkeiden osalta Yhdistynyt kuningaskunta voi täyttää jäljellä olevat velvoitteensa milloin tahansa maksamalla kyseisen vuoden lopun sairausvakuutusvastuun viiden vuoden aikana. |
| --- | --- |

3.

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä (JSIS): Tämä järjestelmä kattaa EU:n henkilöstön, myös eläkeläisten, terveydenhuoltokustannukset. EU:n virkamiehet ja eläkeläiset maksavat osuutensa järjestelmään koko uransa ajan ja eläkkeellä ollessaan, samoin kuin EU työnantajana. Yhdistynyt kuningaskunta maksaa EU:n virkamiesten eläkejärjestelmään sovellettavan periaatteen mukaisesti osuutensa EU:n talousarvion rahoitusosuudesta eläkkeellä olevan henkilöstön terveydenhuoltoon. Nämä kesäkuussa 2022 alkavat maksut jatkuvat usean vuosikymmenen ajan tai siihen asti, kunnes kaikki nämä velvoitteet on täytetty. Samoin kuin virkamiesten eläkkeiden osalta Yhdistynyt kuningaskunta voi täyttää jäljellä olevat velvoitteensa milloin tahansa maksamalla kyseisen vuoden lopun sairausvakuutusvastuun viiden vuoden aikana.

Edellä mainittuihin työsuhteen päättymisen jälkeisiin etuuksiin liittyvät EU:n vastuut lasketaan käyttäen kansainvälisiin standardeihin perustuvia tarkastettuja vakuutusmatemaattisia arviointeja. Yhdistyneen kuningaskunnan osuus 31. joulukuuta 2020 oli 14,3 miljardia euroa.

Yhdistyneen kuningaskunnan on maksettava 11 miljoonaa euroa vuonna 2021. Tämä määrä liittyy ainoastaan erillisiin erityiseläkejärjestelmiin (esim. Euroopan parlamentin jäsenten). Kaikkien järjestelmien jäljellä olevat määrät maksetaan vuodesta 2022 alkaen edellä esitettyjen järjestelyjen mukaisesti.

143 ja 144 artikla: Rahoitusvälineet ja talousarviotakuut

143 ja 144 artikla: Rahoitusvälineet ja talousarviotakuut

Näiden artiklojen mukaan Yhdistynyt kuningaskunta on velvollinen rahoittamaan EU:n ehdollisia velkoja, jotka johtuvat ennen eropäivää toteutetuista lainanotto-, lainananto- ja takaustoimintaan liittyvistä toimista, jos ne realisoituvat ja jos Yhdistyneen kuningaskunnan osuus olemassa olevista takuurahastoista ei kata niitä. EU palauttaa Yhdistyneelle kuningaskunnalle määrät, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on jo maksanut takuurahastoihin ja joita ei loppujen lopuksi tarvita.

Näitä määriä ovat ensisijaisesti seuraavat:

| — | Yhdistyneelle kuningaskunnalle maksettavat velat sen osuudesta Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR) takuurahastosta, jonka osuuden Yhdistynyt kuningaskunta on jo maksanut talousarviomaksuillaan mutta jolla ei ole ennen eroa hyväksyttyjä toimia, joten Yhdistyneellä kuningaskunnalla ei ole velvoitetta kattaa niitä – Yhdistyneelle kuningaskunnalle palautetaan 93 miljoonaa euroa vuonna 2021. |
| --- | --- |

—

Yhdistyneelle kuningaskunnalle maksettavat velat sen osuudesta Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR) takuurahastosta, jonka osuuden Yhdistynyt kuningaskunta on jo maksanut talousarviomaksuillaan mutta jolla ei ole ennen eroa hyväksyttyjä toimia, joten Yhdistyneellä kuningaskunnalla ei ole velvoitetta kattaa niitä – Yhdistyneelle kuningaskunnalle palautetaan 93 miljoonaa euroa vuonna 2021.

| — | Yhdistyneelle kuningaskunnalle rahoitusvälineistä maksettavat 46 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Yhdistyneelle kuningaskunnalle rahoitusvälineistä maksettavat 46 miljoonaa euroa.

| — | Yhdistynyt kuningaskunta on edelleen velvollinen maksamaan osuutensa EU:n ehdollisista vastuista (talousarviotakuut – esim. ESIR, EIP:n ulkoinen lainanantovaltuutus, ERVM ja muut lainat), jos ne erääntyvät. Yhdistyneen kuningaskunnan maksimivastuu on vuoden lopussa 12,9 miljardia euroa – ks. lisätiedot EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 4.1. Määrät erääntyvät Yhdistyneelle kuningaskunnalle vain, jos vastuu realisoituu tulevaisuudessa eikä sitä kateta takuurahastolla. Tämän katsotaan olevan epätodennäköistä. |
| --- | --- |

—

Yhdistynyt kuningaskunta on edelleen velvollinen maksamaan osuutensa EU:n ehdollisista vastuista (talousarviotakuut – esim. ESIR, EIP:n ulkoinen lainanantovaltuutus, ERVM ja muut lainat), jos ne erääntyvät. Yhdistyneen kuningaskunnan maksimivastuu on vuoden lopussa 12,9 miljardia euroa – ks. lisätiedot EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 4.1. Määrät erääntyvät Yhdistyneelle kuningaskunnalle vain, jos vastuu realisoituu tulevaisuudessa eikä sitä kateta takuurahastolla. Tämän katsotaan olevan epätodennäköistä.

4.1

145 artikla: Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY, selvitystilassa)

145 artikla: Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY, selvitystilassa)

Yhdistyneellä kuningaskunnalla on oikeus saada osuutensa Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) nettovarallisuudesta, joka selvitetään 31. joulukuuta 2020. Tämä osuus maksetaan Yhdistyneelle kuningaskunnalle viiden vuoden kuluessa. Yhdistyneelle kuningaskunnalle maksettava kokonaismäärä on 183 miljoonaa euroa (37 miljoonaa euroa maksetaan takaisin eli vähennetään muista vuonna 2021 erääntyvistä määristä). Näin ollen vuosina 2021–2025 Yhdistyneen kuningaskunnan maksettavana olevista määristä vähennetään joka vuosi 37 miljoonaa euroa.

146 artikla: Investoinnit Euroopan investointirahastoon

146 artikla: Investoinnit Euroopan investointirahastoon

Yhdistynyt kuningaskunta on oikeutettu osuuteensa pääomasta, jonka unioni on sijoittanut Euroopan investointirahaston maksettuun pääomaan. Osuudet maksetaan samansuuruisina erinä viiden vuoden aikana. Yhdistyneelle kuningaskunnalle maksettava kokonaismäärä on 33 miljoonaa euroa. Tämä tarkoittaa, että vuosina 2021–2025 Yhdistyneen kuningaskunnan maksettavana olevista määristä vähennetään joka vuosi seitsemän miljoonaa euroa.

147 artikla: Oikeustapauksiin liittyvät ehdolliset vastuut

147 artikla: Oikeustapauksiin liittyvät ehdolliset vastuut

Yhdistyneen kuningaskunnan on maksettava joka vuosi osuutensa EU:n talousarviosta ennen 31. joulukuuta 2020 tapahtuneita tekoja koskevissa oikeustapauksissa maksetuista määristä. Arvio Yhdistyneen kuningaskunnan osuudesta oikeustapauksista, jotka todennäköisesti edellyttävät tulevia maksuja vuoden lopussa, on 46 miljoonaa euroa. Yhdistynyt kuningaskunta kuitenkin maksaa osuutensa vasta sen jälkeen, kun tapaukset on ratkaistu ja EU on ensin suorittanut maksun.

5.   YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA

Vuoden 2020 lopullisesti hyväksytyn talousarvion maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 173,9 miljardia euroa ja maksumäärärahat 164,1 miljardia euroa. Sen toteutumiseen vaikuttivat huomattavasti covid-19-pandemia ja sitä seurannut monialainen kriisi. Kriisi aiheutti tarpeen ryhtyä määrätietoisiin toimiin EU:n kansanterveysalojen vahvistamiseksi ja sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseksi EU:ssa sekä avun tarjoamiseksi kolmansille maille. Vuoden 2020 talousarvio oli vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen viimeinen toteutettu talousarvio. Sen toteutusta seurattiin tarkasti ja hallinnoitiin aktiivisesti, minkä seurauksena lähes kaikki ohjelmat toteutettiin käytännössä kokonaan.

Vuoden 2020 maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 181,7 miljardia euroa:

| — | 172,9 miljardia euroa lopullisesta hyväksytystä talousarviosta |
| --- | --- |

—

172,9 miljardia euroa lopullisesta hyväksytystä talousarviosta

| — | 1,1 miljardia euroa vuodelta 2019 siirretyistä määrärahoista |
| --- | --- |

—

1,1 miljardia euroa vuodelta 2019 siirretyistä määrärahoista

| — | 7,7 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrärahoista. |
| --- | --- |

—

7,7 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrärahoista.

Vuonna 2020 suoritettujen maksujen kokonaismäärä oli 173,3 miljardia euroa:

| — | 161,8 miljardia euroa lopullisesta hyväksytystä talousarviosta |
| --- | --- |

—

161,8 miljardia euroa lopullisesta hyväksytystä talousarviosta

| — | 1,6 miljardia euroa vuodelta 2019 siirretyistä määrärahoista |
| --- | --- |

—

1,6 miljardia euroa vuodelta 2019 siirretyistä määrärahoista

| — | 9,9 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrärahoista. |
| --- | --- |

—

9,9 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrärahoista.

Kaikissa otsakkeissa saavutettiin korkea toteutusaste vuonna 2020. Vuonna 2020 kaikkien määrärahojen (talousarvio, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat ja käyttötarkoituksiinsa sidotut tulot) toteutumisaste oli 97 prosenttia maksusitoumusten ja 94 prosenttia maksujen osalta. Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja lukuun ottamatta toteutusasteet (99,5 % maksusitoumusmäärärahojen ja 98,5 % maksumäärärahojen osalta) osoittivat, että määrärahat käytettiin kokonaisuudessaan vuonna 2020.

Suurin osa tuloista kirjattiin omiin varoihin, jotka muodostivat 91,9 prosenttia 174,3 miljardin euron kokonaistuloista. Seuraavaksi suurin oli EU:n sopimuksiin ja ohjelmiin liittyvien rahoitusosuuksien ja palautusten 4,7 prosentin osuus, joka koskee pääasiassa rahoitusoikaisuista saatuja tuloja (ERI-rahastot, maataloustukirahasto ja maaseuturahasto).

Vuoden 2020 lopussa maksattamatta olevien sitoumusten (joista käytetään myös nimitystä RAL – reste à liquider) määrä oli 303,2 miljardia euroa. Lisäystä vuoden 2019 tasosta oli odotettu, kun otetaan huomioon budjetoitujen maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen välinen ero (9,8 miljardia euroa) lopullisessa hyväksytyssä talousarviossa sekä se, että maksattamatta olevien sitoumusten lisäys on normaalia kehitystä, koska maksusitoumusmäärärahojen määrä kasvaa vuosittain monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti. Maksattamatta olevat sitoumukset kasvoivat vuoteen 2019 verrattuna 5,5 miljardia euroa.

Talousarvion toteutuma (ylijäämä) laski vuonna 2019 toteutuneesta 3,2 miljardista eurosta 1,8 miljardiin euroon vuonna 2020:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Varainhoitovuoden tulot | 174 306 | 163 918 |
| Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista | (171 721 ) | (157 428 ) |
| Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | (2 086 ) | (1 615 ) |
| Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu | 78 | 75 |
| Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset (B)–(A) | 1 398 | (1 736 ) |
| | Käyttämättömät maksumäärärahat kuluvan varainhoitovuoden lopussa (B) |

miljoonaa euroa

2020

2019

Varainhoitovuoden tulot

174 306

163 918

Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista

(171 721 )

(157 428 )

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

(2 086 )

(1 615 )

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu

78

75

Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset (B)–(A)

1 398

(1 736 )

Käyttämättömät maksumäärärahat kuluvan varainhoitovuoden lopussa (B)

Käyttämättömät maksumäärärahat kuluvan varainhoitovuoden lopussa (B)

7 694

7 694

9 092

9 092

| | Käyttämättömät maksumäärärahat edellisen varainhoitovuoden lopussa (B) |
| --- | --- |

Käyttämättömät maksumäärärahat edellisen varainhoitovuoden lopussa (B)

Käyttämättömät maksumäärärahat edellisen varainhoitovuoden lopussa (B)

9 092

9 092

7 356

7 356

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

(207)

4

Talousarvion toteutuma

Talousarvion toteutuma

1 768

1 768

3 217

3 217

6.   RAHOITUSVÄLINEET JA TALOUSARVIOTAKAUKSET

6.1   EU:N TALOUSARVIOSTA RAHOITETUT RAHOITUSVÄLINEET

EU:N TALOUSARVIOSTA RAHOITETUT RAHOITUSVÄLINEET

Talousarvion toteuttamiseen liittyvät varat joko on jo maksettu valtuutettujen elinten varainhoitotileille ja ovat edelleen käytettävissä (käteisvarat ja muut rahavarat, velkapaperit tai sijoitukset rahamarkkinarahastoihin tai yhdistettyihin sijoitussalkkuihin) kattamaan tulevat vakuuteen perustuvat maksuvaatimukset tai ovat sijoituksia oman pääoman ehtoisiin välineisiin. EU:n talousarviosta rahoitettavien, suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden merkitys ja volyymi ovat kasvaneet viime vuosina. Tämä lähestymistapa poikkeaa avustusten ja tukien myöntämiseen perustuvasta perinteisestä tavasta toteuttaa talousarvio. Sitä sovellettaessa jokaisesta eurosta, joka maksetaan talousarviosta rahoitusvälineiden kautta, lopullinen tuensaaja saa yli euron rahoitustukea vipuvaikutuksen ansiosta. EU:n talousarviosta rahoitettavat rahoitusvälineet ovat takausvälineitä, oman pääoman ehtoisia välineitä tai lainavälineitä. Vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä talousarviotakauksien käytön odotetaan lisääntyvän verrattuna EU:n talousarviosta kokonaan rahoitettujen tai varattujen rahoitusvälineiden käyttöön. Esimerkiksi InvestEU-ohjelmasta myönnetään 26,2 miljardia euroa EU:n takuita EIP-ryhmälle ja muille rahoituslaitoksille unionin erilaisten poliittisten tavoitteiden tukemiseksi rahoitus- ja investointitoimien avulla.

6.2   TALOUSARVIOTAKAUKSIA VARTEN TAKUURAHASTOISSA OLEVAT RAHOITUSVARAT

TALOUSARVIOTAKAUKSIA VARTEN TAKUURAHASTOISSA OLEVAT RAHOITUSVARAT

Talousarvion toteuttamisessa EU tarjoaa takaukset vastapuolille, joiden rahoitus toteutetaan vain osittain komission perustamien takuurahastojen kautta. Takuurahastot muodostavat näin EU:n talousarvioon kohdistuvia ehdollisia velkoja, jos varaukset eivät riitä kattamaan vaatimuksia. EU on antanut EIP-ryhmälle takaukset EU:n ulkopuolella myönnetyille lainoille (niin kutsuttu ulkoinen lainanantovaltuus) ja ESIR-takauksella katetuille vieraan ja oman pääoman ehtoisille toimenpiteille sekä EIP-ryhmälle ja muille rahoituslaitoksille takaukset EKKR-takauksella katetuille toimenpiteille.

Lieventääkseen EU:n talousarvioon kohdistuvaa riskiä, joka voisi aiheutua EIP-ryhmän tai muiden rahoituslaitosten vaatiessa vakuuteen perustuvaa maksua, EU on perustanut antamiaan vakuuksia varten erilliset, talousarviosta rahoitettavat takuurahastot. Komissiolla oli 31. joulukuuta 2020 rahoitusvaroja

| — | ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetussa takuurahastossa 2,8 miljardia euroa |
| --- | --- |

—

ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetussa takuurahastossa 2,8 miljardia euroa

| — | ESIR-takuurahastossa 8,0 miljardia euroa |
| --- | --- |

—

ESIR-takuurahastossa 8,0 miljardia euroa

| — | EKKR-takuurahastossa 0,8 miljardia euroa. |
| --- | --- |

—

EKKR-takuurahastossa 0,8 miljardia euroa.

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto rahoitetaan EU:n talousarviosta, ja se kattaa yhdeksän prosenttia EIP:n ulkoisen lainanantovaltuuden piiriin kuuluvista, takauksen saaneista kolmansille maille myönnetyistä lainoista vuoden lopussa. Edellä mainitut takuurahaston kokonaisvarat kattavat 31. joulukuuta 2020 rahaston kokonaisvastuut, jotka muodostuvat 20,3 miljardin euron nostetuista lainoista.

ESIR-takuurahasto aloitti toimintansa vuonna 2016. Muutetun ESIR-asetuksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/2396 (14)) mukaisesti ESIR-rahaston EU-takauksien enimmäismäärä korotettiin 26 miljardiin euroon (alkuperäisestä 16 miljardista eurosta) ja takuurahaston osuus EU:n koko takausvastuusta laski 35 prosenttiin (alkuperäisestä 50 %:sta). Tämän vuoksi ESIR-takuurahaston odotetaan nyt kasvavan kaikkiaan 9,1 miljardiin euroon. ESIR-takuurahaston kokonaisvarat 31. joulukuuta 2020 olivat 8,0 miljardia euroa, ja ne kattavat 18,9 miljardin euron osuuden nostetuista lainoista muodostuvasta kokonaisvastuusta.

14

EKKR-asetuksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1601 (15)) mukaan EKKR-takuut, jotka ovat enintään 1,5 miljardia euroa (johon lisätään vielä ulkopuoliset rahoitusosuudet), on asetettava saataville investointitoimien tukemiseksi Afrikassa ja Euroopan naapurustossa sijaitsevissa kumppanimaissa. EU esittää EKKR-takuun konsolidoidun tilinpäätöksensä liitetiedoissa (ks. liitetieto 4.1.1) ehdollisena velkana. Joulukuun 31. päivänä 2020 voimassa oli yksi EKKR-takuusopimus, jossa kokonaiskattavuuden raja oli 1 370 miljoonaa euroa. EKKR-takuurahasto on perustettu kattamaan mahdolliset tulevat takuun perusteella vaadittavat maksut. Rahastoon 31. joulukuuta 2020 maksetut rahoitusosuudet ovat yhteensä 0,8 miljardia euroa. Koska suurin osa takaussopimuksista tehtiin vastapuolten kanssa vuonna 2020, ohjelma on käynnistysvaiheessa ja vastapuolet ovat allekirjoittaneet 438 miljoonaa euroa takaustoimia vuoden 2020 loppuun mennessä.

15

4.1.1

Vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen tultua voimaan ESIR-takuurahaston nettovarat siirrettiin 1. tammikuuta 2021 alkaen yhteiseen vararahastoon (16), jossa säilytetään vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen mukaisista talousarviotakuista ja rahoitustukiohjelmista johtuvien rahoitusvastuiden kattamiseksi saatuja varoja. EKKR-takuurahaston ja ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston varat odotetaan siirrettävän yhteiseen vararahastoon vuoden 2021 aikana.

16

6.3   RAHOITUSAPUOHJELMIEN PUITTEISSA MYÖNNETYT LAINAT JA NIIHIN LIITTYVÄ LAINANOTTO

RAHOITUSAPUOHJELMIEN PUITTEISSA MYÖNNETYT LAINAT JA NIIHIN LIITTYVÄ LAINANOTTO

Komissio antaa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten nojalla jäsenvaltioille ja kolmansille maille rahoitustukea kahdenvälisinä lainoina. Tarvittava rahoitus hankitaan pääomamarkkinoilta, ja sen takaisinmaksu taataan EU:n talousarviosta.

Vuonna 2020 komissio toteutti EU:n puolesta neljä pääohjelmaa, joista se voi myöntää lainoja:

| — | maksutaselainat |
| --- | --- |

—

maksutaselainat

| — | Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) |
| --- | --- |

—

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

| — | makrotaloudellinen rahoitusapu |
| --- | --- |

—

makrotaloudellinen rahoitusapu

| — | SURE-tuki. |
| --- | --- |

—

SURE-tuki.

EU:n antolainauksen rahoittamiseen tarvittavat varat hankitaan pääomamarkkinoilta tai käyttämällä rahoituslaitoksia välittäjinä. Rahoitusapuohjelmiin liittyvä EU:n otto- ja antolainaus toteutetaan talousarvion ulkopuolella. Hankitut varat lainataan edelleen lainansaajavaltiolle samoin ehdoin kuin ne on hankittu, ts. otetun ja myönnetyn lainan kuponkikorko, erääntymisaika ja määrä ovat samat. Edellä mainitusta järjestelystä huolimatta rahoitusvälineiden velanhoidosta vastaa EU, millä varmistetaan, että kaikki maksut suoritetaan täysimääräisesti ja ajoissa. Komissio on ottanut käyttöön menettelyt sen varmistamiseksi, että otetut lainat maksetaan takaisin myös lainansaajan ollessa maksukyvytön.

Joulukuun 31. päivänä 2020 ERVM:n ja rahoitusapuna myönnettyjen lainojen nimellisarvo oli seuraavanlainen:

| miljardia euroa |
| --- |
| | Myönnetty yhteensä | Maksettu yhteensä vuoden lopussa | Maksettu takaisin yhteensä vuoden lopussa | Maksattamatta vuoden lopussa |
| SURE | | | | |
| Belgia | 7,8 | 2,0 | — | 2,0 |
| Bulgaria | 0,5 | — | — | — |
| Kroatia | 1,0 | 0,5 | — | 0,5 |
| Kypros | 0,5 | 0,3 | — | 0,3 |
| Tšekki | 2,0 | — | — | — |
| Kreikka | 2,7 | 2,0 | — | 2,0 |
| Unkari | 0,5 | 0,2 | — | 0,2 |
| Irlanti | 2,5 | — | — | — |
| Italia | 27,4 | 16,5 | — | 16,5 |
| Latvia | 0,2 | 0,1 | — | 0,1 |
| Liettua | 0,6 | 0,3 | — | 0,3 |
| Malta | 0,2 | 0,1 | — | 0,1 |
| Puola | 11,2 | 1,0 | — | 1,0 |
| Portugali | 5,9 | 3,0 | — | 3,0 |
| Romania | 4,1 | 3,0 | — | 3,0 |
| Slovakia | 0,6 | 0,3 | — | 0,3 |
| Slovenia | 1,1 | 0,2 | — | 0,2 |
| Espanja | 21,3 | 10,0 | — | 10,0 |
| | 90,3 | 39,5 | — | 39,5 |
| ERVM | | | | |
| Irlanti | 22,5 | 22,5 | — | 22,5 |
| Portugali | 26,0 | 24,3 | — | 24,3 |
| | 48,5 | 46,8 | — | 46,8 |
| Makrotaloudellinen rahoitusapu | | | | |
| Ukraina | 5,0 | 4,4 | (0,6 ) | 3,8 |
| Tunisia | 1,4 | 0,8 | — | 0,8 |
| Jordania | 1,1 | 0,6 | — | 0,6 |
| Muut | 1,5 | 0,8 | (0,2 ) | 0,6 |
| | 9,0 | 6,6 | (0,8 ) | 5,8 |
| Maksutaselainat | | | | |
| Latvia | 3,1 | 2,9 | (2,7 ) | 0,2 |
| | 3,1 | 2,9 | (2,7 ) | 0,2 |
| Yhteensä | 150,9 | 95,8 | (3,5 ) | 92,3 |

miljardia euroa

Myönnetty yhteensä

Myönnetty yhteensä

Maksettu yhteensä vuoden lopussa

Maksettu yhteensä vuoden lopussa

Maksettu takaisin yhteensä vuoden lopussa

Maksettu takaisin yhteensä vuoden lopussa

Maksattamatta vuoden lopussa

Maksattamatta vuoden lopussa

SURE

SURE

Belgia

7,8

2,0

—

2,0

Bulgaria

0,5

—

—

—

Kroatia

1,0

0,5

—

0,5

Kypros

0,5

0,3

—

0,3

Tšekki

2,0

—

—

—

Kreikka

2,7

2,0

—

2,0

Unkari

0,5

0,2

—

0,2

Irlanti

2,5

—

—

—

Italia

27,4

16,5

—

16,5

Latvia

0,2

0,1

—

0,1

Liettua

0,6

0,3

—

0,3

Malta

0,2

0,1

—

0,1

Puola

11,2

1,0

—

1,0

Portugali

5,9

3,0

—

3,0

Romania

4,1

3,0

—

3,0

Slovakia

0,6

0,3

—

0,3

Slovenia

1,1

0,2

—

0,2

Espanja

21,3

10,0

—

10,0

90,3

90,3

39,5

39,5

—

39,5

39,5

ERVM

ERVM

Irlanti

22,5

22,5

—

22,5

Portugali

26,0

24,3

—

24,3

48,5

48,5

46,8

46,8

—

46,8

46,8

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Ukraina

5,0

4,4

(0,6 )

3,8

Tunisia

1,4

0,8

—

0,8

Jordania

1,1

0,6

—

0,6

Muut

1,5

0,8

(0,2 )

0,6

9,0

9,0

6,6

6,6

(0,8 )

(0,8 )

5,8

5,8

Maksutaselainat

Maksutaselainat

Latvia

3,1

2,9

(2,7 )

0,2

3,1

3,1

2,9

2,9

(2,7 )

(2,7 )

0,2

0,2

Yhteensä

Yhteensä

150,9

150,9

95,8

95,8

(3,5 )

(3,5 )

92,3

92,3

Vuoden lopussa maksattamatta olevien määrien takaisinmaksuaikataulu on seuraava:

| miljardia euroa |
| --- |
| | SURE | ERVM | Makrotaloudellinen rahoitusapu | YHTEENSÄ |
| 2021 | — | 9,8 | — | 9,8 |
| 2022 | — | 2,7 | — | 2,7 |
| 2023 | — | 3,5 | 0,1 | 3,6 |
| 2024 | — | 2,6 | 0,6 | 3,2 |
| 2025 | 8,0 | 2,4 | — | 10,4 |
| 2026 | — | 4,0 | 0,1 | 4,1 |
| 2027 | — | 3,0 | 0,2 | 3,2 |
| 2028 | — | 2,3 | 0,2 | 2,5 |
| 2029 | — | 1,4 | 0,9 | 2,3 |
| 2030 | 10,0 | — | 0,1 | 10,1 |
| 2031 | — | 2,2 | 0,9 | 3,1 |
| 2032 | — | 3,0 | 0,1 | 3,1 |
| 2033 | — | 2,1 | 0,5 | 2,6 |
| 2034 | | — | 0,2 | 0,2 |
| 2035 | 8,5 | 2,0 | 1,9 | 12,4 |
| 2036 | — | 1,0 | — | 1,0 |
| 2038 | — | 1,8 | — | 1,8 |
| 2040 | 7,0 | — | — | 7,0 |
| 2042 | — | 3,0 | — | 3,0 |
| 2050 | 6,0 | — | — | 6,0 |
| Yhteensä | 39,5 | 46,8 | 5,8 | 92,1 |

miljardia euroa

SURE

SURE

ERVM

ERVM

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Makrotaloudellinen rahoitusapu

YHTEENSÄ

YHTEENSÄ

2021

—

9,8

—

9,8

2022

—

2,7

—

2,7

2023

—

3,5

0,1

3,6

2024

—

2,6

0,6

3,2

2025

8,0

2,4

—

10,4

2026

—

4,0

0,1

4,1

2027

—

3,0

0,2

3,2

2028

—

2,3

0,2

2,5

2029

—

1,4

0,9

2,3

2030

10,0

—

0,1

10,1

2031

—

2,2

0,9

3,1

2032

—

3,0

0,1

3,1

2033

—

2,1

0,5

2,6

2034

—

0,2

0,2

2035

8,5

2,0

1,9

12,4

2036

—

1,0

—

1,0

2038

—

1,8

—

1,8

2040

7,0

—

—

7,0

2042

—

3,0

—

3,0

2050

6,0

—

—

6,0

Yhteensä

Yhteensä

39,5

39,5

46,8

46,8

5,8

5,8

92,1

92,1

SURE

SURE

SURE perustettiin vuonna 2020 rahoitustuen tarjoamiseksi jäsenvaltioille, jotka kärsivät tai ovat vakavasti uhattuina covid-19-pandemian alueellaan aiheuttamien vakavien taloudellisten häiriöiden vuoksi. Välineellä täydennetään pandemiasta kärsineiden jäsenvaltioiden toteuttamia kansallisia toimenpiteitä.

Rahoitusavun enimmäismäärä on kaikkien jäsenvaltioiden osalta enintään 100 miljardia euroa. Vuonna 2020 jäsenvaltiot tekivät 85,9 miljardin euron lainajärjestelysopimukset, joista 39,5 miljardia euroa maksettiin. Lainojen maksuaika on 5, 10, 15, 20 tai 30 vuotta.

ERVM

ERVM

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) perustettiin antamaan rahoitustukea kaikille sellaisille jäsenvaltioille, joille poikkeukselliset tapahtumat ovat kyseisistä jäsenvaltioista riippumattomista syistä aiheuttaneet vakavia taloudellisia tai rahoituksellisia häiriöitä tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa tällaisia häiriöitä. ERVM:ää käytettiin uudistusten toteuttamiseen sidotun rahoitusavun myöntämiseen Irlannille ja Portugalille vuosina 2011–2014. Ohjelman voimassaolo on päättynyt, minkä vuoksi lisälainoja ei voida nostaa. Mekanismia käytetään kuitenkin erityisiä tehtäviä varten, kuten Irlannin ja Portugalin lainojen maksuajan pidennykseen ja siltarahoitukseen. Helmikuussa 2021 Irlanti ja Portugali pyysivät kesäkuussa 2021 (4,8 miljardia euroa) ja syyskuussa 2021 (5 miljardia euroa) erääntyvien määrien maksuajan pidentämistä. Huhtikuussa 2021 komissio lainasi 4,8 miljardia euroa kesäkuussa 2021 erääntyvien lainojen jatkamiseen. Lainojen maksuaikaa on jatkettu 15 vuodella.

Vuonna 2020 ei toteutettu uusia toimia eikä lainojen takaisinmaksuja.

MAKROTALOUDELLINEN RAHOITUSAPU

MAKROTALOUDELLINEN RAHOITUSAPU

Makrotaloudellinen rahoitusapu on EU:n rahoitusväline, josta myönnetään maksutasetukea EU:n ulkopuolisille kumppanimaille, joilla on maksutasetta koskeva kriisi. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän tai pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten yhdistelmästä, ja sitä voivat saada vain IMF:n ohjelman piirissä olevat maat.

Komissio hyväksyi vuonna 2020 ehdotuksen kolmen miljardin euron makrotaloudellisesta rahoitusapupaketista kymmenelle EU:n laajentumis- ja naapuruuskumppanimaalle. Paketilla autetaan kumppanimaita rajoittamaan koronaviruspandemian taloudellisia seurauksia. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksen 25. toukokuuta 2020.

Makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmasta maksettiin vuonna 2020 yhteensä 1,7 miljardia euroa.

MAKSUTASELAINAT

MAKSUTASELAINAT

Maksutaselainojen rahoitusapuohjelma on suunnattu maksutaseensa osalta vaikeuksissa oleville tai vaikeuksien uhasta kärsiville euroalueen ulkopuolisille maille. Maksutaselainojen rahoitusapu toteutetaan keskipitkän ajan lainoina, joiden ehtona on ongelmien taustalla olevien taloudellisten haasteiden ratkaisemiseen suunniteltujen toimien toteuttaminen. EU:n maksutaseapua tarjotaan tavallisesti yhteistyössä IMF:n ja muiden kansainvälisten laitosten tai valtioiden kanssa.

Vuonna 2020 ei toteutettu uusia toimia eikä lainojen takaisinmaksuja.

6.4   TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT RAHOITUSAPUUN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT RAHOITUSAPUUN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

Otetut lainat ovat EU:n suoria ja ehdottomia velvoitteita, joiden takaajina ovat EU:n jäsenvaltiot (talousarvioon kohdistuvat ehdolliset velat). EU:n ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetut lainat katetaan ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten tarkoitetusta takuurahastosta. Jos lainan saanut jäsenvaltio laiminlyö takaisinmaksun, velanmaksua varten tarvittavat varat otetaan mahdollisuuksien mukaan komission kassavaroista. Jos tämä ei ole kyseisenä ajankohtana mahdollista, komissio hankkii tarvittavat varat jäsenvaltioilta. EU:n jäsenvaltioilla on EU:n omia varoja koskevan lainsäädännön mukaan (neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 (17) 14 artikla) velvollisuus asettaa EU:n käyttöön riittävästi varoja sen velvoitteiden kattamiseksi. Tämän vuoksi sijoittajiin ei kohdistu rahoitettujen lainojen saajavaltioon liittyvää luottoriskiä vaan ainoastaan EU:hun liittyvä luottoriski. Samoin ehdoin toteutettavalla lainanannolla varmistetaan, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttariskiä.

17

Jäsenvaltioille SURE-tukivälineestä myönnettyjen lainojen perustana on jäsenvaltioiden vapaaehtoisten takuiden järjestelmä, jonka mukaan takuu on 25 prosenttia rahoitusavun enimmäismäärästä. Kunkin jäsenvaltion osuus takuun kokonaismäärästä vastaa sen suhteellista osuutta Euroopan unionin yhteenlasketusta bruttokansantulosta (BKTL), joka perustuu EU:n vuoden 2020 talousarvioon.

Lainapaketin kokonaismäärä, nostoerien määrä ja (keskimääräinen) enimmäismaturiteetti määritetään kunkin maaohjelman osalta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksissä. Komissio ja kyseinen jäsenvaltio sopivat tämän jälkeen laina- ja rahoitusjärjestelyistä, etenkin lainaerien takaisinmaksun eräpäivistä. Lisäksi kaikkien muiden paitsi ensimmäisen lainaerän maksaminen riippuu EU:n ja IMF:n yhteisen rahoitusavun tapauksessa sovittujen poliittisten ehtojen täyttämisestä. Tämä vaikuttaa osaltaan rahoitustoimien aikatauluun. Tämä merkitsee sitä, että liikkeeseenlaskun aikataulu ja instrumenttien erääntymisajat riippuvat vastaavasta EU:n lainanannosta. Rahoitus on aina euromääräistä, ja erääntymisajat ovat 3–30 vuotta.

7.   TILINPÄÄTÖSANALYYSI

7.1   TULOT

TULOT

EU:n konsolidoidut tulot sisältävät vaihtoon perustuviin transaktioihin ja muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät määrät, joista viimeksi mainitut ovat merkittävimpiä. Muista kuin vaihtoon liittyvistä tuloluokista (BKTL-varat, perinteiset omat varat, alv-varat, sakot ja varojen takaisinperintä lukuun ottamatta Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamiseen liittyvien tulojen kertaluonteista vaikutusta vuonna 2020) saatujen tulojen viiden vuoden trendi on seuraava:

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saatujen tulojen viiden vuoden trendi

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saatujen tulojen viiden vuoden trendi

(miljoonaa euroa)

(miljoonaa euroa)

Image 6

Koska talousarvioon otettujen tulojen on aina vähintäänkin vastattava talousarvioon otettuja menoja, tärkein edellä kuvattuun tulojen trendiin vaikuttava tekijä ovat kunakin vuonna suoritetut maksut.

Vuonna 2020 konsolidoidut tulot olivat 224,0 miljardia euroa, mikä on huomattavasti eli 63,7 miljardia euroa (39,7 %) enemmän kuin edellisenä vuotena, jolloin vastaava luku oli 160,3 miljardia euroa. Tämän kehityksen keskeinen tekijä oli Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen taloudellinen vaikutus (47,5 miljardia euroa). Jos tämä kertaluonteinen vaikutus oikaistaan, vuoden 2020 konsolidoidut tulot ovat 176,5 miljardia euroa, mikä on edelleen 16,2 miljardia euroa eli 10,1 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuotena. Tämä oikaistu kasvu johtuu pääasiassa seuraavista tekijöistä:

| — | BKTL-tuotot (bruttokansantulotuotot), jotka ovat EU:n tärkeimpiä toiminnan tuottoja, kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 108,8 miljardista eurosta 125,4 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 16,6 miljardin euron eli 15,3 prosentin lisäys johtui pääasiassa vuoden 2020 maksumäärärahojen tarpeen kasvusta. Tarkoituksena oli vahvistaa EU:n keskeisiä politiikkoja, kuten covid-19-rokotusstrategiaa (hätätilanteen tukivälineen avulla), ja koheesioalaa (hyväksymällä koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva toinen investointialoite). |
| --- | --- |

—

BKTL-tuotot (bruttokansantulotuotot), jotka ovat EU:n tärkeimpiä toiminnan tuottoja, kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 108,8 miljardista eurosta 125,4 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 16,6 miljardin euron eli 15,3 prosentin lisäys johtui pääasiassa vuoden 2020 maksumäärärahojen tarpeen kasvusta. Tarkoituksena oli vahvistaa EU:n keskeisiä politiikkoja, kuten covid-19-rokotusstrategiaa (hätätilanteen tukivälineen avulla), ja koheesioalaa (hyväksymällä koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva toinen investointialoite).

| — | Muut kuin vaihtoon perustuvat tulot kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 2,1 miljardista eurosta 7,1 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 5,0 miljardin euron lisäys johtui pääasiassa jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista innovaatiorahastoon, jonka toiminta alkoi vuonna 2020 (2,1 miljardia euroa), ylijäämän kasvusta edellisen vuoden talousarvioon verrattuna (3,2 miljardia euroa vuonna 2020 verrattuna 1,8 miljardiin euroon vuonna 2019) sekä jäsenvaltioiden 0,8 miljardin euron rahoitusosuuksista hätätilanteen tukivälineen täydentämiseksi. |
| --- | --- |

—

Muut kuin vaihtoon perustuvat tulot kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 2,1 miljardista eurosta 7,1 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 5,0 miljardin euron lisäys johtui pääasiassa jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista innovaatiorahastoon, jonka toiminta alkoi vuonna 2020 (2,1 miljardia euroa), ylijäämän kasvusta edellisen vuoden talousarvioon verrattuna (3,2 miljardia euroa vuonna 2020 verrattuna 1,8 miljardiin euroon vuonna 2019) sekä jäsenvaltioiden 0,8 miljardin euron rahoitusosuuksista hätätilanteen tukivälineen täydentämiseksi.

| — | Rahoitustuotot kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 1,8 miljardista eurosta 3,4 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 1,6 miljardin euron eli 88,9 prosentin lisäys johtui pääasiassa viivästyskorkojen kasvusta, mikä liittyi tarkemmin sanottuna Yhdistyneen kuningaskunnan perinteisten omien varojen tapauksiin (0,5 miljardia euroa) ja muiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksiin (0,5 miljardia euroa), sekä SURE-tukivälineeseen liittyvistä joukkolainojen preemioiden maksuista saaduista tuloista (0,7 miljardia euroa). |
| --- | --- |

—

Rahoitustuotot kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 1,8 miljardista eurosta 3,4 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 1,6 miljardin euron eli 88,9 prosentin lisäys johtui pääasiassa viivästyskorkojen kasvusta, mikä liittyi tarkemmin sanottuna Yhdistyneen kuningaskunnan perinteisten omien varojen tapauksiin (0,5 miljardia euroa) ja muiden kuin Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksiin (0,5 miljardia euroa), sekä SURE-tukivälineeseen liittyvistä joukkolainojen preemioiden maksuista saaduista tuloista (0,7 miljardia euroa).

| — | Sakkotulot vähenivät vuonna 2019 toteutuneesta 4,3 miljardista eurosta 0,5 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 3,8 miljardin euron eli 88,4 prosentin lasku johtui sekä vuonna 2020 määrättyjen sakkojen pienemmästä lukumäärästä että pienemmistä rahamääristä. Vuonna 2020 suurimpien sakkojen yhteissumma oli 0,26 miljardia euroa (Orbia, Clariant ja Celanese), kun taas vuonna 2019 suurimpien tapausten yhteissumma oli 3,1 miljardia euroa (Google, kaksi Forex-tapausta ja MasterCard). |
| --- | --- |

—

Sakkotulot vähenivät vuonna 2019 toteutuneesta 4,3 miljardista eurosta 0,5 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 3,8 miljardin euron eli 88,4 prosentin lasku johtui sekä vuonna 2020 määrättyjen sakkojen pienemmästä lukumäärästä että pienemmistä rahamääristä. Vuonna 2020 suurimpien sakkojen yhteissumma oli 0,26 miljardia euroa (Orbia, Clariant ja Celanese), kun taas vuonna 2019 suurimpien tapausten yhteissumma oli 3,1 miljardia euroa (Google, kaksi Forex-tapausta ja MasterCard).

Edellä mainittujen muutosten vastapainona oli perinteisistä omista varoista saatavien tulojen väheneminen vuonna 2019 toteutuneesta 21,2 miljardista eurosta 19,6 miljardiin euroon vuonna 2020 (vähennystä 1,6 miljardia euroa eli 7,5 %) ja varojen takaisinperintöjen väheneminen vuonna 2019 toteutuneesta 2,6 miljardista eurosta 1,4 miljardiin euroon vuonna 2020 (vähennystä 1,2 miljardia euroa eli 46,2 %).

7.2   MENOT

MENOT

Suurimmat menoerät konsolidoidussa tilinpäätöksessä ovat jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien varojen siirtoja, jotka koskevat seuraavia rahastoja: i) Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto), ii) Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto), iii) Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja koheesiorahasto sekä iv) Euroopan sosiaalirahasto (ESR). Näiden rahastojen osuus oli 109,7 miljardia euroa eli 65,9 prosenttia vuoden 2020 kokonaismenoista, jotka olivat 166,6 miljardia euroa (103,9 miljardia euroa eli 66,8 % vuonna 2019). Sama menojen jakautuminen on esitetty seuraavassa kaaviossa:

Jäsenvaltioiden (yhteistyöhön perustuva hallinnointi) varainhoitovuonna 2020 toteuttamien merkittävimpien menojen suhteellinen osuus

Jäsenvaltioiden (yhteistyöhön perustuva hallinnointi) varainhoitovuonna 2020 toteuttamien merkittävimpien menojen suhteellinen osuus

Image 7

Suoraan hallinnoitavat menot syntyvät komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttaessa talousarviota. Välillisessä hallinnoinnissa talousarviota toteuttavat EU:n virastot ja elimet, kolmannet maat, kansainväliset järjestöt ja muut yhteisöt.

EU kirjaa tietyt tulevat maksuvelvoitteet menoiksi, mutta ne eivät vielä näy maksuperusteisessa talousarviokirjanpidossa. Merkittävät määrät merkitään muihin lyhytaikaisiin velkoihin ja menojäämiin maatalouden ja maaseudun kehittämisen osalta sekä eläkkeisiin ja työsuhde-etuuksiin liittyviin velkoihin komissaarien, EU:n toimielinten jäsenten ja henkilöstön eläkeoikeuksien ja muiden työsuhteen päättymisen jälkeisten oikeuksien osalta.

Menot kasvoivat kaiken kaikkiaan 7,1 prosenttia eli 11,1 miljardia euroa (155,5 miljardista eurosta 166,6 miljardiin euroon) vuoteen 2019 verrattuna, mikä johtui pääasiassa seuraavista tekijöistä:

| - | EAKR:n ja koheesiorahaston menot kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 35,2 miljardista eurosta 41,1 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 5,9 miljardin euron eli 16,8 prosentin lisäys johtui ohjelmien paremmasta täytäntöönpanosta monivuotisen rahoituskehyksen edetessä. |
| --- | --- |

-

EAKR:n ja koheesiorahaston menot kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 35,2 miljardista eurosta 41,1 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 5,9 miljardin euron eli 16,8 prosentin lisäys johtui ohjelmien paremmasta täytäntöönpanosta monivuotisen rahoituskehyksen edetessä.

| - | ESR:n menot kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 11,2 miljardista eurosta 13,7 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 2,5 miljardin euron eli 22,3 prosentin lisäys johtui pääasiassa täytäntöönpanon lisääntymisestä. |
| --- | --- |

-

ESR:n menot kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 11,2 miljardista eurosta 13,7 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 2,5 miljardin euron eli 22,3 prosentin lisäys johtui pääasiassa täytäntöönpanon lisääntymisestä.

| - | Komission suoran hallinnointitavan menot kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 18,9 miljardista eurosta 22,1 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 3,2 miljardin euron eli 16,9 prosentin lisäys johtui pääasiassa covid-19-rokotteisiin liittyvistä menoista (1,6 miljardia euroa) sekä naapuruuspolitiikan ja liittymistä valmisteleviin välineisiin liittyvistä menoista (0,6 miljardia euroa). |
| --- | --- |

-

Komission suoran hallinnointitavan menot kasvoivat vuonna 2019 toteutuneesta 18,9 miljardista eurosta 22,1 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 3,2 miljardin euron eli 16,9 prosentin lisäys johtui pääasiassa covid-19-rokotteisiin liittyvistä menoista (1,6 miljardia euroa) sekä naapuruuspolitiikan ja liittymistä valmisteleviin välineisiin liittyvistä menoista (0,6 miljardia euroa).

| - | Maataloustukirahaston menot pienenivät vuonna 2019 toteutuneesta 44,0 miljardista eurosta 40,5 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 3,5 miljardin euron eli kahdeksan prosentin lasku johtui pääasiassa 2,6 miljardin euron vähennyksestä määrissä, joita haettiin suorina tukina maataloustukien parantamiseksi. |
| --- | --- |

-

Maataloustukirahaston menot pienenivät vuonna 2019 toteutuneesta 44,0 miljardista eurosta 40,5 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 3,5 miljardin euron eli kahdeksan prosentin lasku johtui pääasiassa 2,6 miljardin euron vähennyksestä määrissä, joita haettiin suorina tukina maataloustukien parantamiseksi.

7.3   VARAT

VARAT

Merkittävimmät erät taseen vastaavaa-puolella ovat rahoitusvarat (muut kuin käteisvarat ja muut rahavarat), jotka muodostavat 40,4 prosenttia EU:n kokonaisvaroista. Seuraavaksi merkittävimmät erät ovat saamiset ja ennakkomaksut, joista saamisten osuus varoista on 26,6 prosenttia ja ennakkomaksujen osuus 22,4 prosenttia:

EU:n konsolidoitujen varojen koostumus

EU:n konsolidoitujen varojen koostumus

Image 8

Varat olivat 31. joulukuuta 2020 kokonaisuudessaan 280,0 miljardia euroa, eli ne lisääntyivät 101,1 miljardia euroa eli 56,5 prosenttia verrattuna edelliseen vuoteen (178,9 miljardia euroa vuonna 2019) pääasiassa seuraavien keskeisten muutosten vuoksi:

| — | Saamiset lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 24,0 miljardista eurosta 74,5 miljardiin euroon vuonna 2020. Huomattava 50,5 miljardin euron kasvu johtuu pääasiassa Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja siitä aiheutuneista saamisista (47,5 miljardia euroa). |
| --- | --- |

—

Saamiset lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 24,0 miljardista eurosta 74,5 miljardiin euroon vuonna 2020. Huomattava 50,5 miljardin euron kasvu johtuu pääasiassa Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja siitä aiheutuneista saamisista (47,5 miljardia euroa).

| — | Lainat lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 52,7 miljardista eurosta 93,3 miljardiin euroon vuonna 2020. Huomattava, 40,6 miljardin euron eli 77,0 prosentin lisäys johtuu pääasiassa lainojen myöntämisestä rahoitusapuna SURE-tukivälineestä (39,5 miljardia euroa). |
| --- | --- |

—

Lainat lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 52,7 miljardista eurosta 93,3 miljardiin euroon vuonna 2020. Huomattava, 40,6 miljardin euron eli 77,0 prosentin lisäys johtuu pääasiassa lainojen myöntämisestä rahoitusapuna SURE-tukivälineestä (39,5 miljardia euroa).

| — | Ennakkomaksut lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 51,4 miljardista eurosta 62,7 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 11,3 miljardin euron eli 22,0 prosentin lisäys johtuu pääasiassa siitä, että vuoden 2019 vuotuisten ennakkomaksujen takaisinperinnästä luovuttiin vuonna 2020 osana koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan investointialoitteen toimenpiteitä (6,6 miljardia euroa), sekä rokotusten kehittämiseen covid-19-pandemian torjumiseksi maksetuista ennakkomaksuista (1 miljardi euroa). |
| --- | --- |

—

Ennakkomaksut lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 51,4 miljardista eurosta 62,7 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 11,3 miljardin euron eli 22,0 prosentin lisäys johtuu pääasiassa siitä, että vuoden 2019 vuotuisten ennakkomaksujen takaisinperinnästä luovuttiin vuonna 2020 osana koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan investointialoitteen toimenpiteitä (6,6 miljardia euroa), sekä rokotusten kehittämiseen covid-19-pandemian torjumiseksi maksetuista ennakkomaksuista (1 miljardi euroa).

Käteisvarojen saldo oli vuoden lopussa 16,7 miljardia euroa. Siihen vaikuttivat seuraavat keskeiset tekijät:

| — | Yhteensä 9,4 miljardin euron maksut, joita ei vuoden lopussa ollut vielä toteutettu ja joista 7,9 miljardia euroa liittyy käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin. Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot sisältävät 1,3 miljardia euroa käteisvaroja, jotka on kerätty päästöoikeuksien myynnistä ja saatu takaisin EIP:ltä sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat osoittaneet ne innovaatiorahastoon. |
| --- | --- |

—

Yhteensä 9,4 miljardin euron maksut, joita ei vuoden lopussa ollut vielä toteutettu ja joista 7,9 miljardia euroa liittyy käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin. Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot sisältävät 1,3 miljardia euroa käteisvaroja, jotka on kerätty päästöoikeuksien myynnistä ja saatu takaisin EIP:ltä sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat osoittaneet ne innovaatiorahastoon.

| — | Yhteensä 2,4 miljardia euroa rahoitusvälineisiin liittyviä, pääasiassa muita rahavaroja, jotka komissio on antanut ulkopuolisten tahojen hoidettavaksi ja jotka käytetään EU:n talousarviosta rahoitettavien yksittäisten rahoitusvälineohjelmien rahoittamiseen, sekä talousarviotakauksiin liittyvissä takuurahastoissa olevia käteisvaroja ja muita rahavaroja. Rahoitusvälineisiin ja takuurahastoihin liittyvät käteisvarat voidaan siis käyttää ainoastaan asianomaisissa ohjelmissa. |
| --- | --- |

—

Yhteensä 2,4 miljardia euroa rahoitusvälineisiin liittyviä, pääasiassa muita rahavaroja, jotka komissio on antanut ulkopuolisten tahojen hoidettavaksi ja jotka käytetään EU:n talousarviosta rahoitettavien yksittäisten rahoitusvälineohjelmien rahoittamiseen, sekä talousarviotakauksiin liittyvissä takuurahastoissa olevia käteisvaroja ja muita rahavaroja. Rahoitusvälineisiin ja takuurahastoihin liittyvät käteisvarat voidaan siis käyttää ainoastaan asianomaisissa ohjelmissa.

| — | Yhteensä 1,6 miljardia euroa, jotka kuuluvat virastoille ja yhteisyrityksille ja joita komission kassanhallinta hallinnoi näiden yhteisöjen puolesta. |
| --- | --- |

—

Yhteensä 1,6 miljardia euroa, jotka kuuluvat virastoille ja yhteisyrityksille ja joita komission kassanhallinta hallinnoi näiden yhteisöjen puolesta.

| — | Yhteensä 1,5 miljardin euron sakoista muodostuvat käteisvarat, jotka liittyvät pääasiassa komission määräämien, edelleen avoimina olevien tapausten sakkojen yhteydessä saatuihin käteisvaroihin ja vähäisemmässä määrin seuraavan vuoden talousarvioon siirrettäviin lopullisiin sakkoihin. |
| --- | --- |

—

Yhteensä 1,5 miljardin euron sakoista muodostuvat käteisvarat, jotka liittyvät pääasiassa komission määräämien, edelleen avoimina olevien tapausten sakkojen yhteydessä saatuihin käteisvaroihin ja vähäisemmässä määrin seuraavan vuoden talousarvioon siirrettäviin lopullisiin sakkoihin.

| — | Yhteensä 1,4 miljardin euron käteisvarat, jotka liittyvät muihin konsolidoituihin laitoksiin, virastoihin ja elimiin. |
| --- | --- |

—

Yhteensä 1,4 miljardin euron käteisvarat, jotka liittyvät muihin konsolidoituihin laitoksiin, virastoihin ja elimiin.

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

On huomattava, että ennakkomaksujen määrään vaikuttaa merkittävästi monivuotisen rahoituskehyksen sykli. Esimerkiksi rahoituskehyksen soveltamiskauden alussa oletetaan, että jäsenvaltioille maksetaan koheesiopolitiikan mukaisesti suuria ennakkomaksuja ja että nämä määrät ovat jäsenvaltioiden käytettävissä ohjelmien päättymiseen asti. Lisäksi maksetaan vuotuinen ennakkomaksu, joka on käytettävä vuoden aikana tai se peritään takaisin seuraavana vuonna osana vuosittaista tilien päättämistä. Komissio pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että ennakkomaksut pysyvät sopivalla tasolla. Hankkeiden riittävän rahoituksen varmistamisen ja menojen oikea-aikaisen kirjaamisen välille on löydettävä oikea tasapaino.

Ennakkomaksujen (pl. muut ennakot jäsenvaltioille sekä Bêkou- ja Afrikka-erityisrahastojen rahoitusosuudet) kokonaismäärä on EU:n taseessa 55,5 miljardia euroa (44,4 miljardia euroa vuonna 2019). Kyseinen määrä liittyy lähes kokonaan komission toimintaan. Noin 58:aa prosenttia komission ennakkomaksuista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tämä tarkoittaa sitä, että talousarvion toteuttaminen on siirretty jäsenvaltioille (komissiolla on valvontatehtävä).

Komission ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuna

Komission ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuna

Image 9

7.4   VELAT

VELAT

Taseen vastattavaa-puoli koostuu pääasiassa neljästä erästä: i) eläkkeisiin ja muihin työsuhteen päättymisen jälkeisiin etuuksiin liittyvät velat, ii) lainat, iii) muut lyhytaikaiset velat kolmansille ja iv) menojäämät.

EU:n konsolidoidussa taseessa olevien velkojen koostumus

EU:n konsolidoidussa taseessa olevien velkojen koostumus

Image 10

Velkoja oli 31. joulukuuta 2020 yhteensä 313,5 miljardia euroa eli ne lisääntyivät 62,0 miljardia euroa eli 24,7 prosenttia verrattuna edelliseen vuoteen (251,5 miljardia euroa).

Keskeiset muutokset liittyivät seuraaviin asioihin:

| — | Eläkkeet ja muut työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 97,7 miljardista eurosta 116,0 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämän 18,3 miljardin euron eli 18,7 prosentin lisäyksen syynä olivat pääasiassa rahoitusta koskevista oletuksista aiheutuneet vakuutusmatemaattiset tappiot, jotka johtuivat diskonttokoron merkittävästä laskusta. |
| --- | --- |

—

Eläkkeet ja muut työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 97,7 miljardista eurosta 116,0 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämän 18,3 miljardin euron eli 18,7 prosentin lisäyksen syynä olivat pääasiassa rahoitusta koskevista oletuksista aiheutuneet vakuutusmatemaattiset tappiot, jotka johtuivat diskonttokoron merkittävästä laskusta.

| — | Lainat lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 52,6 miljardista eurosta 93,2 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 40,6 miljardin euron eli 77,2 prosentin lisäys johtuu pääasiassa SURE-joukkolainan liikkeeseenlaskusta, jonka kokonaismäärä vuoden 2020 lopussa oli 39,5 miljardia euroa. |
| --- | --- |

—

Lainat lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 52,6 miljardista eurosta 93,2 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 40,6 miljardin euron eli 77,2 prosentin lisäys johtuu pääasiassa SURE-joukkolainan liikkeeseenlaskusta, jonka kokonaismäärä vuoden 2020 lopussa oli 39,5 miljardia euroa.

| — | Lyhytaikaiset velat lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 27,2 miljardista eurosta 32,4 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 5,2 miljardin euron eli 19,1 prosentin lisäys johtuu pääasiassa vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen avoimista maksupyynnöistä, jotka saatiin aivan vuoden lopussa ja joita ei käsitelty tai maksettu maksumäärärahojen puuttumisen vuoksi. |
| --- | --- |

—

Lyhytaikaiset velat lisääntyivät vuonna 2019 toteutuneesta 27,2 miljardista eurosta 32,4 miljardiin euroon vuonna 2020. Tämä 5,2 miljardin euron eli 19,1 prosentin lisäys johtuu pääasiassa vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen avoimista maksupyynnöistä, jotka saatiin aivan vuoden lopussa ja joita ei käsitelty tai maksettu maksumäärärahojen puuttumisen vuoksi.

Saadut ja taseessa kohtaan ”Muut lyhytaikaiset velat” kirjatut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Saadut ja taseessa kohtaan ”Muut lyhytaikaiset velat” kirjatut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Image 11

Nettovarat

Nettovarat

Vaikka velkoja on enemmän kuin varoja, EU:n toimielimet ja elimet eivät ole taloudellisissa vaikeuksissa, vaan tietyt velat maksetaan tulevista vuotuisista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti kuluvana vuonna, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta seuraavan vuoden tai sen jälkeisten vuosien talousarvioista. Niihin liittyvät tulot kirjataan vasta tulevina vuosina. Suurimmat tällaiset määrät liittyvät maataloustukirahaston toimintaan (näistä määristä suurin osa maksetaan yleensä seuraavan vuoden ensimmäisellä neljänneksellä) ja työsuhde-etuuksiin (maksetaan usean vuosikymmenen aikana). Jäsenvaltioilta vaadittavien määrien huomattava pieneneminen vuonna 2019 toteutuneesta 77,6 miljardista eurosta 38,5 miljardiin euroon vuonna 2020 johtuu pääasiassa tuloista, jotka liittyvät nettomääriin, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on unionista eroamisensa jälkeen vuonna 2020 allekirjoitetun erosopimuksen mukaan velkaa – ks. lisätiedot EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 2.6.1.2.

2.6.1.2

8.   EU:N POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS, HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS

Euroopan unioni (EU) on unioni, jolle sen jäsenvaltiot antavat toimivaltaa yhteisten tavoitteidensa saavuttamiseksi. Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jossa vallitsevat moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo.

8.1   POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS

POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS

EU:n perussopimukset

EU:n perussopimukset

Yleiset tavoitteet ja periaatteet, jotka ohjaavat Euroopan unionia ja sen toimielimiä, on määritelty perussopimuksissa. Unioni ja EU:n toimielimet voivat toimia vain sen toimivallan rajoissa, joka niille on annettu perussopimuksissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Niiden on noudatettava kaikessa toiminnassaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita (18). Unionilla on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat taloudelliset resurssit. Komission tehtävänä on edistää unionin yleistä etua, mihin kuuluu talousarvion toteuttaminen ja ohjelmien hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen.

18

EU pyrkii saavuttamaan perussopimuksessa vahvistetut tavoitteet useilla eri välineillä, joista yksi on EU:n talousarvio. Muita välineitä ovat esimerkiksi yhteinen lainsäädäntökehys ja yhteiset poliittiset strategiat.

Komission poliittiset painopisteet

Komission poliittiset painopisteet

Komission poliittiset painopisteet määritellään komission puheenjohtajan vahvistamissa suuntaviivoissa. Toimintansa 1. joulukuuta 2019 aloittaneella puheenjohtaja von der Leyenin johtamalla komissiolla on seuraavat kuusi päätavoitetta:

6 PÄÄTAVOITETTA

6 PÄÄTAVOITETTA

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

| — | Euroopasta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa |
| --- | --- |

—

Euroopasta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa

Euroopan digitaalinen valmius

Euroopan digitaalinen valmius

| — | Uuden sukupolven teknologioiden valjastaminen ihmisten hyväksi |
| --- | --- |

—

Uuden sukupolven teknologioiden valjastaminen ihmisten hyväksi

Ihmisten hyväksi toimiva talous

Ihmisten hyväksi toimiva talous

| — | Tavoitteena sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja vauraus |
| --- | --- |

—

Tavoitteena sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja vauraus

Vahvempi EU maailmannäyttämöllä

Vahvempi EU maailmannäyttämöllä

| — | Unionin toimiminen kunnianhimoisemmin vahvistamalla ainutlaatuista tavaramerkkiään, joka perustuu vastuulliseen maailmanlaajuiseen johtoasemaan |
| --- | --- |

—

Unionin toimiminen kunnianhimoisemmin vahvistamalla ainutlaatuista tavaramerkkiään, joka perustuu vastuulliseen maailmanlaajuiseen johtoasemaan

Eurooppalaisen elämäntavan edistäminen

Eurooppalaisen elämäntavan edistäminen

| — | Yhdenvertainen unioni, jossa kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet |
| --- | --- |

—

Yhdenvertainen unioni, jossa kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet

Uutta vauhtia eurooppalaiselle demokratialle

Uutta vauhtia eurooppalaiselle demokratialle

| — | Eurooppalaisen demokratian tukeminen, suojaaminen ja vahvistaminen |
| --- | --- |

—

Eurooppalaisen demokratian tukeminen, suojaaminen ja vahvistaminen

Monivuotinen rahoituskehys ja meno-ohjelmat

Monivuotinen rahoituskehys ja meno-ohjelmat

EU:n talousarviosta tuettavat politiikkatoimet toteutetaan monivuotisen rahoituskehyksen sekä alakohtaisen lainsäädännön mukaisesti, jossa määritellään meno-ohjelmat. Monivuotisessa rahoituskehyksessä esitetään, miten taloudelliset resurssit jaetaan unionin poliittisille painopisteille aikavälillä, joka on riittävän pitkä tuottaakseen tuloksia. Monivuotinen rahoituskehys tarjoaa johdonmukaisen pitkän aikavälin näkymän EU-varojen saajille ja yhteisrahoitukseen osallistuville kansallisille viranomaisille. Rahoituskehyksessä on vahvistettu vuotuiset enimmäismäärät sekä EU:n menoille kokonaisuutena että keskeisille menoluokille (otsakkeet). Otsakkeiden enimmäismäärien summa muodostaa maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärän. Neuvosto hyväksyy monivuotisen rahoituskehyksen kaikkien jäsenvaltioiden yksimielisellä päätöksellä ja Euroopan parlamentin suostumuksella. Uusi, vuosien 2021–2027 monivuotinen rahoituskehys hyväksyttiin 17. joulukuuta 2020.

Vuotuinen talousarvio

Vuotuinen talousarvio

Vuotuisen talousarvion laatii komissio, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät sen yleensä joulukuun puoliväliin mennessä SEUT-sopimuksen 314 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Talousarvion tasapainoperiaatteen mukaisesti kokonaistulojen ja kokonaismenojen (maksumäärärahojen) on oltava tasapainossa tiettynä varainhoitovuonna.

EU:n pääasiallisena rahoituslähteenä ovat omat varat, joita täydennetään muilla tuloilla. Omia varoja on kolmenlaisia: perinteiset omat varat (pääasiassa tullimaksuja), arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat. Muut EU:n toiminnasta saadut tulot (esim. kilpailun alalla määrätyt sakot) muodostavat yleensä alle kymmenen prosenttia kokonaistuloista (lukuun ottamatta Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisen kertaluonteista vaikutusta vuoden 2020 tilinpäätökseen). Talousarvion rahoittamiseksi tarvittava omien varojen kokonaismäärä riippuu siitä, kuinka suurta osaa kokonaismenoista ei saada katettua muilla tuloilla.

Hallinnointitavat

Hallinnointitavat

EU:n talousarvion toteuttamisessa käytetään kolmea hallinnointitapaa, jotka määrittelevät, miten varoja maksetaan ja hallinnoidaan:

| — | Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: Komissio hallinnoi suurta osaa (noin 3/4) talousarviosta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa erityisesti rakennerahastojen ja maatalouden aloilla. |
| --- | --- |

—

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: Komissio hallinnoi suurta osaa (noin 3/4) talousarviosta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa erityisesti rakennerahastojen ja maatalouden aloilla.

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa:

| — | Suora hallinnointi: Komissio hallinnoi ohjelmia myös itse ja voi siirtää tiettyjen ohjelmien täytäntöönpanon toimeenpanovirastoille. |
| --- | --- |

—

Suora hallinnointi: Komissio hallinnoi ohjelmia myös itse ja voi siirtää tiettyjen ohjelmien täytäntöönpanon toimeenpanovirastoille.

Suora hallinnointi:

| — | Välillinen hallinnointi: Menoja koskevia päätöksiä voidaan hallinnoida välillisesti myös muiden EU:n sisä- tai ulkopuolisten elinten välityksellä. Varainhoitoasetuksessa ja/tai rahoitusosuussopimuksissa määritellään tarvittavat näiden yhteisöjen valvonta- ja raportointimekanismit sekä komission suorittama valvonta silloin, kun talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä siirretään kansallisille virastoille, Euroopan investointipankkiryhmälle, kolmansille maille, kansainvälisille järjestöille (esimerkiksi Maailmanpankille tai Yhdistyneille kansakunnille) tai muille yhteisöille (esimerkiksi EU:n hajautetuille virastoille tai yhteisyrityksille). |
| --- | --- |

—

Välillinen hallinnointi: Menoja koskevia päätöksiä voidaan hallinnoida välillisesti myös muiden EU:n sisä- tai ulkopuolisten elinten välityksellä. Varainhoitoasetuksessa ja/tai rahoitusosuussopimuksissa määritellään tarvittavat näiden yhteisöjen valvonta- ja raportointimekanismit sekä komission suorittama valvonta silloin, kun talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä siirretään kansallisille virastoille, Euroopan investointipankkiryhmälle, kolmansille maille, kansainvälisille järjestöille (esimerkiksi Maailmanpankille tai Yhdistyneille kansakunnille) tai muille yhteisöille (esimerkiksi EU:n hajautetuille virastoille tai yhteisyrityksille).

Välillinen hallinnointi:

Varainhoitoasetus

Varainhoitoasetus

Yleiseen talousarvioon sovellettava varainhoitoasetus (19) on EU:n rahoitusjärjestelmän sääntelykehykseen kuuluva keskeinen säädös. Siinä määritellään yksityiskohtaisesti EU:n talousarvion toteuttamiseen sovellettavat varainhoitosäännöt ja eri toimijoiden tehtävät sen varmistamiseksi, että rahat käytetään järkevästi ja asetetut tavoitteet saavutetaan.

19

8.2   HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS

HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS

8.2.1   
  Institutionaalinen rakenne

Institutionaalinen rakenne

EU:lla on toimielinjärjestelmä, jolla pyritään edistämään unionin arvoja, ajamaan unionin tavoitteita, palvelemaan unionin, sen kansalaisten ja jäsenvaltioiden etuja sekä varmistamaan unionin politiikkojen ja toimien johdonmukaisuus, tehokkuus ja jatkuvuus. Organisaatiorakenne koostuu toimielimistä, virastoista ja muista EU:n elimistä, jotka sisältyvät EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen siltä osin kuin varainhoitoasetuksessa vahvistetut konsolidointikriteerit täyttyvät ja sovelletaan tilinpäätössääntöjä (ks. EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 9 luetellut konsolidoinnin piiriin kuuluvat yhteisöt).

9

Euroopan parlamentti toimii yhdessä neuvoston kanssa lainsäätäjänä ja budjettivallan käyttäjänä. Komissio on poliittisesti vastuussa Euroopan parlamentille. Neuvosto myös hoitaa politiikkaan ja yhteensovittamiseen liittyviä tehtäviä Eurooppa-neuvoston määrittelemien yleisten poliittisten suuntaviivojen ja painopisteiden mukaisesti.

Euroopan komissio on Euroopan unionin toimeenpaneva elin. Se edistää unionin yleistä etua ja tekee sitä varten asianmukaisia aloitteita. Se varmistaa perussopimusten soveltamisen ja valvoo unionin lainsäädännön soveltamista jäsenvaltioissa Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnassa. Se vastaa koordinointi-, toimeenpano- ja hallintotehtävistä, toteuttaa talousarviota ja hallinnoi ohjelmia.

Komissio toteuttaa talousarviota suurelta osin yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (20). Yhdessä ne varmistavat, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Asetuksissa vahvistetaan jäsenvaltioiden valvonta- ja tilintarkastusvelvoitteet talousarvion toteuttamisessa sekä niistä johtuvat tehtävät. Niissä vahvistetaan myös EU:n kunkin toimielimen tehtävät sekä erityissäännöt, jotka koskevat niiden omia menoja.

20

8.2.2   
  Komission hallintorakenne

Komission hallintorakenne

Komission hallinnointijärjestelyt ja se, miten niiden avulla varmistetaan, että komissio toimii nykyaikaisena, vastuuvelvollisena ja tulosvastuullisena toimielimenä, on kuvattu Euroopan komission hallintoa koskevassa tiedonannossa C(2020) 4240, 24.6.2020.

Komissio hoitaa tehtävänsä komission kollegion johdolla. Kollegio vahvistaa painopisteet ja kantaa poliittisen kokonaisvastuun komission työstä. Kollegiona komissio toimii puheenjohtajansa poliittisen ohjauksen alaisena. Puheenjohtaja esittää poliittisten suuntaviivojen muodossa tavoitteet, joihin hän aikoo pyrkiä. Puheenjohtaja päättää komission sisäisestä organisaatiosta varmistaakseen, että komissio toimii johdonmukaisesti ja tehokkaasti kollegiaalisena elimenä. Sisäisillä järjestelyillä luodaan vankka valvonta- ja hallintavälineiden rakenne, jonka avulla komission kollegio voi kantaa poliittisen vastuun komission työstä (21).

21

Kollegio antaa talousarvion operatiivisen toteutuksen ja varainhoidon komission hallintoa johtavien pääjohtajien ja toimialajohtajien tehtäväksi. Tällä hajautetulla lähestymistavalla luodaan hallintokulttuuri, joka kannustaa virkamiehiä ottamaan vastuuta niistä toimista, joihin he voivat vaikuttaa. Heitä myös vaaditaan kantamaan vastuu oman vastuualueensa toimista.

8.2.3   
  Komission varainhoito

Komission varainhoito

Komissiossa varainhoidon tehtävät ja vastuut on määritelty selkeästi (esim. varainhoitoasetuksessa ja sisäisissä säännöissä (22)), ja niitä sovelletaan sen mukaisesti. Valtuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä komission pääjohtajat ja toimialajohtajat ovat vastuussa siitä, että EU:n resursseja käytetään moitteettoman varainhoidon mukaisesti, varainhoitoasetuksen säännösten noudattamisesta, riskienhallinnasta ja asianmukaisen sisäisen valvonnan kehyksen luomisesta.

22

Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He muun muassa päättävät, mitä toimia toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien hallinnoinnista että moitteettomasta varainhoidosta. Nämä tehtävät voidaan siirtää vielä johtajille, yksikönpäälliköille ja muille henkilöille, joista tulee edelleenvaltuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Kukin valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi käyttää sisäisen valvontajärjestelmän toteuttamisen valvonnassa ja seurannassa apuna yhtä tai kahta riskienhallinnasta ja sisäisestä valvonnasta vastaavaa johtajaa.

Komission keskusyksiköt antavat ohjeita ja neuvoja sekä edistävät parhaita käytäntöjä muun muassa hallintoneuvoston työn kautta.

Varainhoitoasetuksessa edellytetään, että kukin tulojen ja menojen hyväksyjä laatii vuotuisen toimintakertomuksen, jossa esitellään yksityiskohtaiset tiedot saavutetuista tuloksista sekä sisäisestä valvonnasta ja varainhoidosta vuoden aikana. Vuotuiseen toimintakertomukseen sisältyy ilmoitus siitä, että varat on käytetty moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että on otettu käyttöön valvontamenettelyt, jotka antavat tarvittavat takeet tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus on tärkein väline, jolla komission kollegio kantaa poliittisen vastuun EU:n talousarvion varainhoidosta.

jolla komission kollegio kantaa poliittisen vastuun EU:n talousarvion varainhoidosta

Komission tilinpitäjä vastaa keskitetysti kassanhallinnasta, takaisinperintämenettelyistä, julkissektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) perustuvien tilinpäätössääntöjen laatimisesta, kirjanpitojärjestelmien validoinnista sekä komission tilinpäätöksen ja EU:n vuotuisen konsolidoidun tilinpäätöksen laadinnasta. Lisäksi tilinpitäjän on varmennettava tilinpäätös allekirjoituksellaan ja vakuutettava olevansa riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista. Komission kollegio hyväksyy tilinpäätöksen. Tilinpitäjän tehtävä on riippumaton toiminto, ja hän on päävastuussa komissiolle tehtävästä taloudellisesta raportoinnista.

Myös komission sisäisen tarkastajan tehtävä on keskitetty, riippumaton toiminto. Sisäinen tarkastaja tarjoaa riippumatonta neuvontaa sekä antaa lausuntoja ja suosituksia komission, EU:n virastojen ja muiden riippumattomien elinten sisäisen valvonnan järjestelmien laadusta ja toiminnasta.

Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea varmistaa sisäisen tarkastajan riippumattomuuden. Se myös seuraa sisäisen tarkastustyön laatua ja komission yksiköiden sisäisten ja ulkoisten tarkastussuositusten jatkotoimia sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vastuuvapauden myöntämiseen liittyviä havaintoja ja suosituksia EU:n vuotuisen konsolidoidun tilinpäätöksen luotettavuudesta. Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea edistää osaltaan komission toiminnan tehokkuuden ja vaikuttavuuden yleistä paranemista sen pyrkiessä saavuttamaan tavoitteensa sekä helpottaa kollegion harjoittamaa komission hallinnon, riskienhallinnan ja sisäisen valvonnan käytäntöjen valvontaa.

8.2.4   
  Ulkoinen tarkastus ja vastuuvapauden myöntämismenettely

Ulkoinen tarkastus ja vastuuvapauden myöntämismenettely

EU:n varoja on hallinnoitava moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti tehokkaasti, tuloksellisesti ja taloudellisesti. Vastuuvelvollisuuskehys perustuu kattavaan raportointiin, ja ulkoisen ja poliittisen valvonnan tarkoituksena on saada kohtuullinen varmuus siitä, että EU:n varoja käytetään asianmukaisesti.

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tutkii vuosittain, ovatko tilit luotettavia, onko kaikki tulot saatu, ovatko kaikki menot syntyneet laillisesti ja asianmukaisesti ja ovatko varainhoito ja budjetoinnin laatunäkökohdat, myös tuloksellisuusulottuvuus, olleet moitteettomia. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus on vastuuvapausmenettelyn lähtökohta. Tilintarkastajat laativat myös erityiskertomuksia varainkäytön tietyistä osa-alueista tai politiikanaloista taikka talousarvioon tai hallintoon liittyvistä kysymyksistä.

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan parlamentti päättää neuvoston suosituksen perusteella, antaako se lopullisen hyväksyntänsä, josta käytetään myös ilmausta ”vastuuvapauden myöntäminen”, sille, miten komissio on pannut EU:n talousarvion täytäntöön tiettynä vuonna. Vuotuinen vastuuvapausmenettely varmistaa sen, että komissiolla on poliittinen vastuu EU:n talousarvion toteuttamisesta.

Euroopan parlamentti

neuvoston

Päätös vastuuvapauden myöntämisestä perustuu myös komission integroituun talous- ja tilinpäätösraportointiin, komission jäsenten kuulemisiin Euroopan parlamentissa sekä komissiolle osoitettuihin kirjallisiin kysymyksiin annettuihin vastauksiin.

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Euroopan unionin vuoden 2020 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka toimielimet ja elimet ovat toimittaneet Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 246 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu kyseisen varainhoitoasetuksen XIII osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeiksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan unionin varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani, vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan Euroopan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista.

Rosa ALDEA BUSQUETS

Komission tilinpitäjä

18. kesäkuuta 2021

KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT (1)

1

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| TASE | 35 |
| --- | --- |

| TUOTTO- JA KULULASKELMA | 36 |
| --- | --- |

| RAHAVIRTALASKELMA | 37 |
| --- | --- |

| LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA | 38 |
| --- | --- |

| TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT | 39 |
| --- | --- |

| 1. | TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET | 39 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | TASEEN LIITETIEDOT | 53 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT | 91 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | EHDOLLISET VELAT JA VARAT | 100 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | TALOUSARVIOSITOUMUKSET JA OIKEUDELLISET SITOUMUKSET | 105 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | RAHOITUSRISKIN HALLINTA | 110 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT | 124 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT | 126 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | KONSOLIDOINNIN LAAJUUS | 126 |
| --- | --- | --- |

9.

TASE

TASE

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| PITKÄAIKAISET VARAT | | | |
| Aineettomat hyödykkeet | 2.1 | 620 | 515 |
| Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet | 2.2 | 11 682 | 11 380 |
| Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset | 2.3 | 588 | 591 |
| Rahoitusvarat | 2.4 | 99 214 | 66 714 |
| Ennakkomaksut | 2.5 | 34 519 | 26 240 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6 | 45 813 | 3 607 |
| | | 192 434 | 109 047 |
| LYHYTAIKAISET VARAT | | | |
| Rahoitusvarat | 2.4 | 13 881 | 4 514 |
| Ennakkomaksut | 2.5 | 28 229 | 25 206 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6 | 28 681 | 20 367 |
| Vaihto-omaisuus | 2.7 | 80 | 68 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 2.8 | 16 742 | 19 745 |
| | | 87 613 | 69 900 |
| VASTAAVAA YHTEENSÄ | | 280 047 | 178 947 |
| PITKÄAIKAISET VELAT | | | |
| Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet | 2.9 | (116 020 ) | (97 659 ) |
| Varaukset | 2.10 | (3 878 ) | (3 707 ) |
| Rahoitusvelat | 2.11 | (84 399 ) | (53 071 ) |
| | | (204 297 ) | (154 437 ) |
| LYHYTAIKAISET VELAT | | | |
| Varaukset | 2.10 | (1 527 ) | (1 116 ) |
| Rahoitusvelat | 2.11 | (10 649 ) | (1 446 ) |
| Muut lyhytaikaiset velat | 2.12 | (32 408 ) | (27 241 ) |
| Menojäämät ja tuloennakot | 2.13 | (64 584 ) | (67 230 ) |
| | | (109 167 ) | (97 033 ) |
| VASTATTAVAA YHTEENSÄ | | (313 464 ) | (251 470 ) |
| NETTOVARAT | | (33 418 ) | (72 523 ) |
| Rahastot | 2.14 | 5 062 | 5 037 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet
   (2) | 2.15 | (38 480 ) | (77 560 ) |
| NETTOVARAT | | (33 418 ) | (72 523 ) |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2020

31.12.2019

PITKÄAIKAISET VARAT

PITKÄAIKAISET VARAT

Aineettomat hyödykkeet

Aineettomat hyödykkeet

2.1

2.1

620

620

515

515

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

2.2

2.2

11 682

11 682

11 380

11 380

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

2.3

2.3

588

588

591

591

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

2.4

2.4

99 214

99 214

66 714

66 714

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5

2.5

34 519

34 519

26 240

26 240

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6

2.6

45 813

45 813

3 607

3 607

192 434

192 434

109 047

109 047

LYHYTAIKAISET VARAT

LYHYTAIKAISET VARAT

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

2.4

2.4

13 881

13 881

4 514

4 514

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5

2.5

28 229

28 229

25 206

25 206

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6

2.6

28 681

28 681

20 367

20 367

Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus

2.7

2.7

80

80

68

68

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

2.8

2.8

16 742

16 742

19 745

19 745

87 613

87 613

69 900

69 900

VASTAAVAA YHTEENSÄ

VASTAAVAA YHTEENSÄ

280 047

280 047

178 947

178 947

PITKÄAIKAISET VELAT

PITKÄAIKAISET VELAT

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet

2.9

2.9

(116 020 )

(116 020 )

(97 659 )

(97 659 )

Varaukset

Varaukset

2.10

2.10

(3 878 )

(3 878 )

(3 707 )

(3 707 )

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

2.11

2.11

(84 399 )

(84 399 )

(53 071 )

(53 071 )

(204 297 )

(204 297 )

(154 437 )

(154 437 )

LYHYTAIKAISET VELAT

LYHYTAIKAISET VELAT

Varaukset

Varaukset

2.10

2.10

(1 527 )

(1 527 )

(1 116 )

(1 116 )

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

2.11

2.11

(10 649 )

(10 649 )

(1 446 )

(1 446 )

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

2.12

2.12

(32 408 )

(32 408 )

(27 241 )

(27 241 )

Menojäämät ja tuloennakot

Menojäämät ja tuloennakot

2.13

2.13

(64 584 )

(64 584 )

(67 230 )

(67 230 )

(109 167 )

(109 167 )

(97 033 )

(97 033 )

VASTATTAVAA YHTEENSÄ

VASTATTAVAA YHTEENSÄ

(313 464 )

(313 464 )

(251 470 )

(251 470 )

NETTOVARAT

NETTOVARAT

(33 418 )

(33 418 )

(72 523 )

(72 523 )

Rahastot

Rahastot

2.14

2.14

5 062

5 062

5 037

5 037

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet
   (2)

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet

2

2.15

2.15

(38 480 )

(38 480 )

(77 560 )

(77 560 )

NETTOVARAT

NETTOVARAT

(33 418 )

(33 418 )

(72 523 )

(72 523 )

TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 2020 | 2019 |
| TULOT | | | |
| Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | | | |
| BKTL-varat | 3.1 | 125 393 | 108 820 |
| Perinteiset omat varat | 3.2 | 19 559 | 21 235 |
| Alv-varat | 3.3 | 17 858 | 18 128 |
| Sakot | 3.4 | 452 | 4 291 |
| Varojen takaisinperintä | 3.5 | 1 355 | 2 627 |
| Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus | 3.6 | 47 456 | — |
| Muut | 3.7 | 7 116 | 2 072 |
| | | 219 190 | 157 174 |
| | | | |
| Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista | | | |
| Rahoitustuotot | 3.8 | 3 434 | 1 817 |
| Muut | 3.9 | 1 404 | 1 298 |
| | | 4 838 | 3 116 |
| Tuotot yhteensä | | 224 028 | 160 289 |
| KULUT | | | |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat | 3.10 | | |
| Euroopan maatalouden tukirahasto | | (40 461 ) | (43 951 ) |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | | (14 467 ) | (13 541 ) |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | | (41 118 ) | (35 178 ) |
| Euroopan sosiaalirahasto | | (13 677 ) | (11 218 ) |
| Muut | | (2 701 ) | (2 608 ) |
| Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat | 3.11 | (22 094 ) | (18 942 ) |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | 3.12 | (3 530 ) | (3 131 ) |
| Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | 3.12 | (4 178 ) | (4 085 ) |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | 3.12 | (3 257 ) | (2 875 ) |
| Henkilöstö- ja eläkekulut | 3.13 | (11 995 ) | (11 613 ) |
| Rahoituskulut | 3.14 | (2 188 ) | (1 491 ) |
| Muut kulut | 3.15 | (6 946 ) | (6 862 ) |
| Kulut yhteensä | | (166 612 ) | (155 493 ) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | | 57 416 | 4 796 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

2020

2019

TULOT

TULOT

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

BKTL-varat

BKTL-varat

3.1

3.1

125 393

125 393

108 820

108 820

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

3.2

3.2

19 559

19 559

21 235

21 235

Alv-varat

Alv-varat

3.3

3.3

17 858

17 858

18 128

18 128

Sakot

Sakot

3.4

3.4

452

452

4 291

4 291

Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

3.5

3.5

1 355

1 355

2 627

2 627

Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus

Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus

3.6

3.6

47 456

47 456

—

—

Muut

Muut

3.7

3.7

7 116

7 116

2 072

2 072

219 190

219 190

157 174

157 174

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Rahoitustuotot

Rahoitustuotot

3.8

3.8

3 434

3 434

1 817

1 817

Muut

Muut

3.9

3.9

1 404

1 404

1 298

1 298

4 838

4 838

3 116

3 116

Tuotot yhteensä

Tuotot yhteensä

224 028

224 028

160 289

160 289

KULUT

KULUT

Jäsenvaltioiden toteuttamat

Jäsenvaltioiden toteuttamat

3.10

3.10

Euroopan maatalouden tukirahasto

Euroopan maatalouden tukirahasto

(40 461 )

(40 461 )

(43 951 )

(43 951 )

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

(14 467 )

(14 467 )

(13 541 )

(13 541 )

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

(41 118 )

(41 118 )

(35 178 )

(35 178 )

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

(13 677 )

(13 677 )

(11 218 )

(11 218 )

Muut

Muut

(2 701 )

(2 701 )

(2 608 )

(2 608 )

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

3.11

3.11

(22 094 )

(22 094 )

(18 942 )

(18 942 )

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

3.12

3.12

(3 530 )

(3 530 )

(3 131 )

(3 131 )

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

3.12

3.12

(4 178 )

(4 178 )

(4 085 )

(4 085 )

Muiden yhteisöjen toteuttamat

Muiden yhteisöjen toteuttamat

3.12

3.12

(3 257 )

(3 257 )

(2 875 )

(2 875 )

Henkilöstö- ja eläkekulut

Henkilöstö- ja eläkekulut

3.13

3.13

(11 995 )

(11 995 )

(11 613 )

(11 613 )

Rahoituskulut

Rahoituskulut

3.14

3.14

(2 188 )

(2 188 )

(1 491 )

(1 491 )

Muut kulut

Muut kulut

3.15

3.15

(6 946 )

(6 946 )

(6 862 )

(6 862 )

Kulut yhteensä

Kulut yhteensä

(166 612 )

(166 612 )

(155 493 )

(155 493 )

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

57 416

57 416

4 796

4 796

RAHAVIRTALASKELMA

RAHAVIRTALASKELMA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 57 416 | 4 796 |
| Toiminnan rahavirta | | |
| Hankintamenon jaksottaminen | 113 | 107 |
| Poistot | 1 047 | 1 022 |
| Lainojen (lisäys)/väheneminen | (40 624 ) | 1 255 |
| Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen | (11 301 ) | (1 472 ) |
| Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen | (50 519 ) | 691 |
| Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen | (12) | 5 |
| Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen) | 18 360 | 17 203 |
| Varausten lisäys/(väheneminen) | 581 | 693 |
| Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) | 40 531 | (1 389 ) |
| Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) | 5 166 | (4 985 ) |
| Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen) | (2 645 ) | 4 041 |
| Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa | (3 218 ) | (1 803 ) |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset (tuotto- ja kululaskelmaan sisältymättömät transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa) | (15 155 ) | (14 164 ) |
| Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa | 63 | 111 |
| Investointien rahavirta | | |
| Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen | (1 566 ) | (1 392 ) |
| Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen | 3 | (1) |
| Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen | (1 180 ) | (2 964 ) |
| Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen | (62) | (121) |
| NETTORAHAVIRTA | (3 004 ) | 1 633 |
| Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen) | (3 004 ) | 1 633 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa | 19 745 | 18 113 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa | 16 742 | 19 745 |

miljoonaa euroa

2020

2019

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

57 416

57 416

4 796

4 796

Toiminnan rahavirta

Toiminnan rahavirta

Hankintamenon jaksottaminen

Hankintamenon jaksottaminen

113

113

107

107

Poistot

Poistot

1 047

1 047

1 022

1 022

Lainojen (lisäys)/väheneminen

Lainojen (lisäys)/väheneminen

(40 624 )

(40 624 )

1 255

1 255

Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen

(11 301 )

(11 301 )

(1 472 )

(1 472 )

Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen

Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen

(50 519 )

(50 519 )

691

691

Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen

Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen

(12)

(12)

5

5

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen)

18 360

18 360

17 203

17 203

Varausten lisäys/(väheneminen)

Varausten lisäys/(väheneminen)

581

581

693

693

Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen)

40 531

40 531

(1 389 )

(1 389 )

Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen)

5 166

5 166

(4 985 )

(4 985 )

Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen)

Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen)

(2 645 )

(2 645 )

4 041

4 041

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa

(3 218 )

(3 218 )

(1 803 )

(1 803 )

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset (tuotto- ja kululaskelmaan sisältymättömät transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa)

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset (tuotto- ja kululaskelmaan sisältymättömät transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa)

(15 155 )

(15 155 )

(14 164 )

(14 164 )

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa

63

63

111

111

Investointien rahavirta

Investointien rahavirta

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen

(1 566 )

(1 566 )

(1 392 )

(1 392 )

Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen

Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen

3

3

(1)

(1)

Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

(1 180 )

(1 180 )

(2 964 )

(2 964 )

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen

(62)

(62)

(121)

(121)

NETTORAHAVIRTA

NETTORAHAVIRTA

(3 004 )

(3 004 )

1 633

1 633

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen)

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen)

(3 004 )

(3 004 )

1 633

1 633

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa

19 745

19 745

18 113

18 113

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa

Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa

16 742

16 742

19 745

19 745

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet Kertynyt ylijäämä/(alijäämä) | Muut rahastot | Käyvän arvon rahasto | Nettovarat |
| SALDO 31.12.2018 | (66 424 ) | 4 730 | 231 | (61 464 ) |
| Takuurahaston varojen muutos | (21) | 21 | — | — |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | — | — | 160 | 160 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset | (14 164 ) | — | — | (14 164 ) |
| Muut | 56 | (105) | — | (49) |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2018 tuloksesta | (1 803 ) | — | — | (1 803 ) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 4 796 | — | — | 4 796 |
| SALDO 31.12.2019 | (77 560 ) | 4 646 | 391 | (72 523 ) |
| Takuurahaston varojen muutos | (173) | 173 | — | — |
| Käypään arvoon perustuvat muutokset | — | — | 105 | 105 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset | (15 155 ) | — | — | (15 155 ) |
| Muut | 210 | (252) | — | (42) |
| Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2019 tuloksesta | (3 218 ) | — | — | (3 218 ) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 57 416 | — | — | 57 416 |
| SALDO 31.12.2020 | (38 480 ) | 4 566 | 496 | (33 418 ) |

miljoonaa euroa

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet Kertynyt ylijäämä/(alijäämä)

Muut rahastot

Käyvän arvon rahasto

Nettovarat

SALDO 31.12.2018

SALDO 31.12.2018

(66 424 )

(66 424 )

4 730

4 730

231

231

(61 464 )

(61 464 )

Takuurahaston varojen muutos

Takuurahaston varojen muutos

(21)

(21)

21

21

—

—

Käypään arvoon perustuvat muutokset

Käypään arvoon perustuvat muutokset

—

—

160

160

160

160

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

(14 164 )

(14 164 )

—

—

(14 164 )

(14 164 )

Muut

Muut

56

56

(105)

(105)

—

(49)

(49)

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2018 tuloksesta

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2018 tuloksesta

(1 803 )

(1 803 )

—

—

(1 803 )

(1 803 )

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

4 796

4 796

—

—

4 796

4 796

SALDO 31.12.2019

SALDO 31.12.2019

(77 560 )

(77 560 )

4 646

4 646

391

391

(72 523 )

(72 523 )

Takuurahaston varojen muutos

Takuurahaston varojen muutos

(173)

(173)

173

173

—

—

Käypään arvoon perustuvat muutokset

Käypään arvoon perustuvat muutokset

—

—

105

105

105

105

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

(15 155 )

(15 155 )

—

—

(15 155 )

(15 155 )

Muut

Muut

210

210

(252)

(252)

—

(42)

(42)

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2019 tuloksesta

Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2019 tuloksesta

(3 218 )

(3 218 )

—

—

(3 218 )

(3 218 )

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

57 416

57 416

—

—

57 416

57 416

SALDO 31.12.2020

SALDO 31.12.2020

(38 480 )

(38 480 )

4 566

4 566

496

496

(33 418 )

(33 418 )

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

| On huomattava, että seuraavissa taulukoissa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvät määrät esitetään edelleen otsakkeessa ”Jäsenvaltiot”, sillä vaikka Yhdistynyt kuningaskunta erosi unionista 1. helmikuuta 2020, sillä oli 31. joulukuuta 2020 ulottuvan siirtymäkauden aikana unionin kanssa edelleen rahoitussuhde, joka vastaa jäsenvaltion suhdetta. |
| --- |

On huomattava, että seuraavissa taulukoissa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvät määrät esitetään edelleen otsakkeessa ”Jäsenvaltiot”, sillä vaikka Yhdistynyt kuningaskunta erosi unionista 1. helmikuuta 2020, sillä oli 31. joulukuuta 2020 ulottuvan siirtymäkauden aikana unionin kanssa edelleen rahoitussuhde, joka vastaa jäsenvaltion suhdetta.

On huomattava, että seuraavissa taulukoissa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvät määrät esitetään edelleen otsakkeessa ”Jäsenvaltiot”, sillä vaikka Yhdistynyt kuningaskunta erosi unionista 1. helmikuuta 2020, sillä oli 31. joulukuuta 2020 ulottuvan siirtymäkauden aikana unionin kanssa edelleen rahoitussuhde, joka vastaa jäsenvaltion suhdetta.

1.   TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1   OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

EU:n kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) 2018/1046, jäljempänä ”varainhoitoasetus”.

Varainhoitoasetuksen 80 artiklan mukaisesti EU laatii tilinpäätöksensä suoriteperusteisena. Kyseiset säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Näitä komission tilinpitäjän vahvistamia tilinpäätössääntöjä on noudatettava kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja elimissä konsolidoidun tilinpäätöksen sisäisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi.

Euroopan unionin uusien, tarkistettujen tilinpäätössääntöjen soveltaminen

Euroopan unionin uusien, tarkistettujen tilinpäätössääntöjen soveltaminen

Uudet Euroopan unionin tilinpäätössäännöt, jotka ovat voimassa 1. tammikuuta 2020 lähtien alkaneiden varainhoitovuosien osalta

Uudet Euroopan unionin tilinpäätössäännöt, jotka ovat voimassa 1. tammikuuta 2020 lähtien alkaneiden varainhoitovuosien osalta

Uudet Euroopan unionin tilinpäätössäännöt tulivat voimaan 1. tammikuuta 2020 lähtien alkaneiden varainhoitovuosien osalta.

Hyväksytty uusi EU:n tilinpäätössääntö, jota ei sovellettu vielä 31. joulukuuta 2020

Hyväksytty uusi EU:n tilinpäätössääntö, jota ei sovellettu vielä 31. joulukuuta 2020

Euroopan komission tilinpitäjä hyväksyi 17. joulukuuta 2020 EU:n tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 ”Rahoitusvälineet”, joka on voimassa 1. tammikuuta 2021 tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla. Tarkistettu tilinpäätössääntö nro 11 on päivitetty uuden IPSAS 41:n ”Rahoitusvälineet” mukaisesti, ja siinä vahvistetaan periaatteet EU:n yhteisöjen hallussa olevien rahoitusvarojen ja -velkojen tilinpäätösraportointia varten.

Tärkeimmät muutokset ja niiden odotetut vaikutukset EU:n vuoden 2021 tilinpäätökseen ovat seuraavat:

Rahoitusvarojen uudet luokittelu- ja arvostusperiaatteet

Rahoitusvarojen uudet luokittelu- ja arvostusperiaatteet

Tarkistetussa tilinpäätössäännössä nro 11 otetaan rahoitusvarojen luokituksessa käyttöön periaatelähtöinen lähestymistapa, joka perustuu kahteen kriteeriin: hallinnointimalliin, jota yhteisö soveltaa rahoitusvarojensa hoitamiseen, ja näiden varojen sopimusperusteisiin kassavirtaominaisuuksiin. Rahoitusvarat luokitellaan näiden kriteerien mukaisesti seuraaviin ryhmiin: jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat, käypään arvoon nettovarojen / oman pääoman kautta arvostettavat rahoitusvarat tai käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat.

Sopimusperusteiset rahoitusvarat, jotka koskevat yksinomaan pääomaa ja korkoja, luokitellaan jaksotettuun hankintamenoon arvostettaviksi (jos rahoitusvaroihin kuuluvaa erää säilytetään hallinnointimallissa, jonka tavoitteena on säilyttää rahoitusvaroja sopimusperusteisten kassavirtojen keräämiseksi) tai käypään arvoon nettovarojen / oman pääoman kautta arvostettaviksi (jos rahoitusvaroihin kuuluvaa erää säilytetään hallinnointimallissa, jonka tavoite saavutetaan sekä keräämällä sopimusperusteisia kassavirtoja että myymällä rahoitusvaroja). Rahoitusvarat, jotka eivät täytä jaksotettuun hankintamenoon arvostettaviksi rahoitusvaroiksi tai käypään arvoon nettovarojen / oman pääoman kautta arvostettaviksi rahoitusvaroiksi luokittelemisen kriteerejä, erityisesti rahoitusvarat, joiden osalta sopimusperusteiset kassavirrat eivät koske yksinomaan pääomaa ja korkoja tai joita säilytetään muissa hallinnointimalleissa, luokitellaan käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettaviksi rahoitusvaroiksi.

Näiden periaatteiden mukaisesti EU:n vuoden 2021 tilinpäätöksessä kaikki oman pääoman ehtoiset sijoitukset, jotka luokitellaan tällä hetkellä ”myytävissä oleviksi”, luokitellaan uudelleen käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettaviksi rahoitusvaroiksi. Velkapaperit on myös luokiteltava uudelleen käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettaviksi rahoitusvaroiksi, koska EU hallinnoi näitä omaisuussalkkuja ja arvioi niiden tuottoa käyvän arvon perusteella. Niihin liittyvä käyvän arvon rahasto vapautetaan nettovaroihin.

Uusi arvonalentumismalli

Uusi arvonalentumismalli

Nykyinen arvonalentumismalli perustuu tappioihin, mutta EU:n tarkistetussa tilinpäätössäännössä nro 11 otetaan sen sijaan käyttöön odotettavissa oleviin luottotappioihin perustuva, tulevaisuuteen suuntautuva arvonalentumismalli, jossa otetaan huomioon kaikki mahdolliset laiminlyöntitapahtumat ja luottoriskiä vähentävät lisäjärjestelyt, jotka ovat erottamaton osa sopimusehtoja. Aikajänteeseen sovelletaan vaiheittaista lähestymistapaa: Niin kauan kuin luottoriski ei kasva merkittävästi, arvonalentumisvaraus arvostetaan 12 kuukauden odotettavissa olevaa luottotappiota vastaavaan määrään (vaihe 1). Jos luottoriski kasvaa merkittävästi (vaihe 2) ja rahoitusvarojen arvo on luottoriskin johdosta alentunut, arvonalentumisvaraus on yhtä suuri kuin luoton elinkaaren aikana odotettavissa oleva luottotappio. Uutta arvonalentumismallia sovelletaan kaikkiin rahoitusvaroihin, jotka arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon tai käypään arvoon nettovaroina / omana pääomana, lainasitoumuksiin ja rahoitusvakuussopimuksiin.

Uuden, tulevaisuuteen suuntautuvan arvonalentumismallin odotetaan johtavan ylimääräisen arvonalentumisvarauksen tekemiseen EU:n vuoden 2021 tilinpäätöksessä erityisesti makrotaloudellisen rahoitusavun ja Euratom-ohjelmien puitteissa kumppanimaille myönnettävän rahoitusavun osalta.

Rahoitusvakuuksien kirjaaminen

Rahoitusvakuuksien kirjaaminen

EU:n nykyisessä tilinpäätössäännössä nro 11 suurin osa rahoitusvakuuksista – erityisesti ne, jotka on annettu ilman vastiketta tai nimellisvastiketta vastaan – käsitellään EU:n tilinpäätössäännön nro 10 ”Varaukset, ehdolliset velat ja ehdolliset varat” periaatteiden mukaisesti, joten ne joko kirjataan varauksiksi tai ilmoitetaan ehdollisiksi veloiksi tappion todennäköisyyden mukaan.

EU:n tarkistetussa tilinpäätössäännössä nro 11 edellytetään, että rahoitusvakuuksien tilinpäätösvaatimuksia sovelletaan kaikkiin rahoitusvakuussopimuksiin, jotka olisi alun perin kirjattava joko käypään arvoon tai luoton elinkaaren aikana odotettavissa olevaan luottotappioon, jos luotettavaa käypää arvoa ei voida määrittää. Myöhemmässä arvostuksessa rahoitusvakuussopimukset olisi arvostettava sen mukaan, kumpi seuraavista on suurempi: i) tappiota koskevan vähennyserän määrä vai ii) alun perin kirjattu määrä, josta on vähennetty tapauksen mukaan EU:n tilinpäätössäännön nro 4 ”Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista” mukaisesti kirjattu hankintamenon jaksotusten kumulatiivinen arvo.

Näin ollen EU:n vuoden 2021 tilinpäätöksessä nykyiset rahoitusvakuussopimukset on tarkoitus luokitella uudelleen rahoitusvarauksista rahoitusvakuuteen liittyvien vastuiden luokkiin ja arvostaa uudelleen sen mukaan, kumpi seuraavista on suurempi: luoton elinkaaren aikana odotettavissa oleva luottotappio vai – tapauksen mukaan – varauksiksi alun perin kirjattu määrä, josta on vähennetty hankintamenon jaksotusten kumulatiivinen arvo. Tämän muutoksen odotetaan johtavan rahoitusvelkojen kasvuun taseessa, erityisesti EIP-ryhmälle ulkoisten lainanantovaltuuksien nojalla annettujen takauksien osalta.

Uusia vaatimuksia sovelletaan takautuvasti, ja niihin sovelletaan EU:n tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 siirtymäsäännöksiä. Erityisesti vertailutietoja ei tarvitse oikaista. Näin ollen uudelleenarvostusten vaikutukset kirjataan nettovarallisuuteen tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 ensimmäisen soveltamispäivän jälkeen.

1.2   TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, toiminnan tuloksesta ja rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska EU on julkisoikeudellinen yhteisö, tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että unioni on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

Yleiset periaatteet (tilinpäätösperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään tilinpäätöslaskelmia koskevassa EU:n kirjanpitosäännössä nro 1, ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa. Nämä periaatteet ovat oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, olennaisuus, erien yhdistäminen, nettoperiaate ja tietojen vertailtavuus.

Tilinpäätösraportoinnin laadulliset ominaisuudet ovat merkityksellisyys, todenmukaisen kuvan antaminen (luotettavuus), ymmärrettävyys, oikea-aikaisuus, vertailukelpoisuus ja todennettavuus.

1.3   KONSOLIDOINTI

KONSOLIDOINTI

Konsolidoinnin laajuus

Konsolidoinnin laajuus

EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluvat kaikki merkittävät määräysvallassa olevat yhteisöt, yhteisjärjestelyt ja osakkuusyritykset. Täydellinen luettelo konsolidoinnin piiriin kuuluvista yhteisöistä, joita ovat nyt 52 määräysvallassa olevaa yhteisöä ja yksi osakkuusyritys, on liitetiedossa 9. Määräysvallassa olevia yhteisöjä ovat EU:n toimielimet (mukaan lukien komissio mutta ei Euroopan keskuspankki) ja EU:n virastot (lukuun ottamatta yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyviä virastoja). Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä. EU:n ainoa osakkuusyritys on Euroopan investointirahasto (EIR).

9

Yhteisöjä, jotka kuuluvat konsolidoinnin piiriin mutta joilla on vähäinen merkitys EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä, ei tarvitse konsolidoida tai arvostaa pääomaosuusmenetelmällä, jos se veisi kohtuuttomasti aikaa tai aiheuttaisi liian suuret kustannukset EU:lle. Nämä ”vähämerkityksiset yhteisöt” luetellaan erikseen liitetiedossa 9. Vuonna 2020 vähämerkityksisiksi luokiteltiin kahdeksan yhteisöä.

9

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Konsolidoinnin laajuuden määrittämiseen sovelletaan määräysvallan käsitettä. Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joista EU saa tai sillä on oikeus saada vaihtuvia etuja toimintaan osallistumisesta. EU voi vaikuttaa kyseisten etujen luonteeseen ja määrään käyttämällä määräysvaltaansa yhteisössä. Määräysvallan on oltava käytettävissä kaiken aikaa, ja sen on liityttävä yhteisön relevantteihin toimintoihin. Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan kokonaisuudessaan. Konsolidointi alkaa siitä päivästä, jona määräysvalta saadaan, ja loppuu, kun määräysvaltaa ei enää ole.

Määräysvallan tavallisimmat osoittajat ovat Euroopan unionissa yhteisön perustaminen perussopimusten tai johdetun oikeuden mukaisesti, yhteisön toiminnan rahoittaminen unionin yleisestä talousarviosta saatavalla rahoituksella, äänioikeudet hallintoelimissä, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset ja Euroopan parlamentin myöntämä vastuuvapaus. Kunkin yhteisön osalta on arvioitava erikseen, syntyykö määräysvalta yhden vai kaikkien edellä mainittujen perusteiden seurauksena.

Kaikki EU:n määräysvallassa olevien yhteisöjen väliset olennaiset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Sen sijaan näihin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Yhteisjärjestelyt

Yhteisjärjestelyt

Yhteisjärjestely on sopimus, jonka mukaisesti EU:lla ja yhdellä tai useammalla osapuolella on yhteinen määräysvalta. Yhteinen määräysvalta on sopimukseen perustuva, tiettyä järjestelyä koskeva sitovalla järjestelyllä jaettu määräysvalta. Se on olemassa vain silloin, kun asianomaisia toimintoja koskevat päätökset edellyttävät määräysvallan jakavien osapuolten yksimielistä suostumusta. Yhteisjärjestelyt voivat olla joko yhteisyrityksiä tai yhteisiä toimia. Yhteisyritys on yhteisjärjestely, joka on rakenteeltaan erillinen yksikkö ja jonka osapuolilla on järjestelyn nettovaroja koskevia oikeuksia. Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen (ks. liitetieto 1.5.4). Yhteinen toimi on yhteisjärjestely, jonka mukaan osapuolilla, joilla on järjestelyssä yhteinen määräysvalta, on järjestelyyn liittyviä varoja koskevia oikeuksia ja velkoja koskevia velvoitteita. EU kirjaa tilinpäätökseensä yhteisiä toimia koskevista osuuksista seuraavat erät: EU:n varat, velat, tulot ja menot sekä EU:n osuus yhteisistä varoista, veloista, tuloista ja menoista.

1.5.4

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa EU:lla on suoraan tai välillisesti huomattava vaikutusvalta mutta ei yksinomaista tai yhteistä määräysvaltaa. Vaikutusvalta katsotaan huomattavaksi, jos EU:lla on suoraan tai välillisesti vähintään 20 prosenttia äänioikeuksista. Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen (ks. liitetieto 1.5.4).

1.5.4

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Euroopan komissio hallinnoi EU:n henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän, Euroopan kehitysrahaston ja osallistujien takuurahaston varoja näiden yhteisöjen puolesta. Näitä yhteisöjä ei kuitenkaan ole konsolidoitu EU:n tilinpäätökseen, koska ne eivät ole EU:n määräysvallassa.

1.4   LAATIMISPERUSTA

LAATIMISPERUSTA

Tilinpäätös laaditaan vuosittain. Tilivuosi alkaa 1. tammikuuta ja päättyy 31. joulukuuta.

1.4.1   
  Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Toimintavaluutta ja raportointivaluutta

Toimintavaluutta ja raportointivaluutta

Jos ei toisin mainita, tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on EU:n toimintavaluutta.

Transaktiot ja saldot

Transaktiot ja saldot

Ulkomaanvaluutan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaanvaluutan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaanvaluutan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin. Myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltuihin ei-monetaarisiin rahoitusinstrumentteihin liittyvät muuntoerot kirjataan käyvän arvon rahastoon.

Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaanvaluutan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita Euroopan keskuspankin (EKP) valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Euron vaihtokurssit

| Valuutta | 31.12.2020 | 31.12.2019 | Valuutta | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,5597 | 4,2568 |
| CZK | 26,2420 | 25,4080 | RON | 4,8683 | 4,783 |
| DKK | 7,4409 | 7,4715 | SEK | 10,0343 | 10,4468 |
| GBP | 0,8990 | 0,8508 | CHF | 1,0802 | 1,0854 |
| HRK | 7,5519 | 7,4395 | JPY | 126,4900 | 121,9400 |
| HUF | 363,8900 | 330,5300 | USD | 1,2271 | 1,1234 |

Valuutta

31.12.2020

31.12.2019

Valuutta

31.12.2020

31.12.2019

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,5597

4,5597

4,2568

4,2568

CZK

CZK

26,2420

26,2420

25,4080

25,4080

RON

RON

4,8683

4,8683

4,783

4,783

DKK

DKK

7,4409

7,4409

7,4715

7,4715

SEK

SEK

10,0343

10,0343

10,4468

10,4468

GBP

GBP

0,8990

0,8990

0,8508

0,8508

CHF

CHF

1,0802

1,0802

1,0854

1,0854

HRK

HRK

7,5519

7,5519

7,4395

7,4395

JPY

JPY

126,4900

126,4900

121,9400

121,9400

HUF

HUF

363,8900

363,8900

330,5300

330,5300

USD

USD

1,2271

1,2271

1,1234

1,1234

1.4.2   
  Arvioiden käyttäminen

Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski ja rahoitusvälineitä koskevissa liitetiedoissa esitetyt määrät, tulo- ja menojäämät, varaukset, aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen, vaihto-omaisuuden nettorealisointiarvo sekä ehdolliset varat ja velat. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioihin tehtävät muutokset kirjataan kaudella, jonka aikana ne tulevat tietoon, jos muutos vaikuttaa vain siihen kauteen, tai kyseiseen kauteen ja tuleviin kausiin, jos muutos vaikuttaa kumpaankin.

1.5   TASE

TASE

1.5.1   
  Aineettomat hyödykkeet

Aineettomat hyödykkeet

Aineeton hyödyke on yksilöitävissä oleva ei-monetaarinen omaisuuserä, jolla ei ole aineellista olomuotoa. Hyödyke on yksilöitävissä, jos se joko on erotettavissa (eli se pystytään erottamaan tai irrottamaan yhteisöstä esimerkiksi myymällä, siirtämällä, lisensoimalla, antamalla vuokralle tai vaihtamalla joko sellaisenaan tai yhdessä siihen liittyvän sopimuksen taikka yksilöitävissä olevan omaisuuserän tai velan kanssa riippumatta siitä, aikooko yhteisö toimia niin) tai johtuu sitovista järjestelyistä (mm. sopimuksiin perustuvista tai muista laillisista oikeuksista) riippumatta siitä, ovatko nämä oikeudet siirrettävissä tai ovatko ne erotettavissa yhteisöstä tai muista oikeuksista ja velvoitteista.

Hankitut aineettomat hyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet aktivoidaan, kun EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaiset kriteerit täyttyvät. Menot liittyvät pelkästään omaisuuserän kehitysvaiheeseen. Aktivoitaviin menoihin kuuluvat kaikki välittömät menot, jotka ovat välttämättömiä hyödykkeen luomiseksi, tuottamiseksi ja saattamiseksi valmiiksi toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Tutkimustoimintaan liittyvät menot, aktivointikelvottomat kehitysmenot ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät.

Aineettomista hyödykkeistä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana (3–11 vuotta). Aineettomien hyödykkeiden arvioitu taloudellinen vaikutusaika riippuu niiden sopimuksessa määritellystä taloudellisesta tai oikeudellisesta käyttöajasta.

1.5.2   
  Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan, rakentamiseen tai siirtämiseen.

Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että EU saa omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät.

Maa-alueista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää niiden arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

| Omaisuuserän laji | Tasapoisto prosentteina |
| --- | --- |
| Rakennukset | 4 %–10 % |
| Avaruusresurssit | 8 %–25 % |
| Koneet ja kalusto | 10 %–25 % |
| Irtaimisto ja ajoneuvot | 10 %–25 % |
| Tietokonelaitteet | 25 %–33 % |
| Muut | 10 %–33 % |

Omaisuuserän laji

Tasapoisto prosentteina

Rakennukset

Rakennukset

4 %–10 %

4 %–10 %

Avaruusresurssit

Avaruusresurssit

8 %–25 %

8 %–25 %

Koneet ja kalusto

Koneet ja kalusto

10 %–25 %

10 %–25 %

Irtaimisto ja ajoneuvot

Irtaimisto ja ajoneuvot

10 %–25 %

10 %–25 %

Tietokonelaitteet

Tietokonelaitteet

25 %–33 %

25 %–33 %

Muut

Muut

10 %–33 %

10 %–33 %

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Kyseiset voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokraus

Vuokraus

Leasingsopimus on sopimus, jonka mukaan vuokralle antaja antaa leasingvuokraajalle oikeuden käyttää omaisuuserää sovitun ajan maksua tai toistuvia maksusuorituksia vastaan. Leasingsopimukset luokitellaan joko rahoitusleasingsopimuksiksi tai käyttöleasingsopimuksiksi.

Rahoitusleasingsopimukset ovat leasingsopimuksia, joissa olennaiset omistajuuteen liittyvät riskit ja edut on siirretty leasingvuokraajalle. Kun leasingvuokraaja tekee rahoitusleasingsopimuksen, rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät kirjataan varoiksi ja niihin liittyvät rahoitusleasingvelvoitteet veloiksi leasingsopimuksen alkamisajankohtana. Varat ja velat merkitään määrään, joka on yhtä suuri kuin vuokratun hyödykkeen käypä arvo tai vähimmäisvuokrien nykyarvo – sen mukaan, kumpi niistä on alempi –, jotka molemmat määritetään sopimuksen syntymisajankohtana. Vuokra-aikana rahoitusleasingilla hallussa pidettävistä omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan, kumpi näistä on lyhyempi. Leasingmaksujen vähimmäismäärät on jaettu rahoitusmenoihin (koron osuus) ja jäljellä olevaan velkaan (pääoman osuus). Rahoitusmenot kohdennetaan leasingsopimuksen voimassaoloaikana kullekin kaudelle, jotta jäljellä olevalle tapauksen mukaan lyhyt- tai pitkäaikaisena esitettävälle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Muuttuvat vuokrat kirjataan sen kauden kuluiksi, jonka aikana ne toteutuvat.

Käyttöleasingsopimukset ovat sellaisia muita leasingsopimuksia kuin rahoitusleasingsopimuksia, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralle antajalla. Kun leasingvuokraaja tekee käyttöleasingsopimuksen, käyttöleasingin maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana eikä vuokrattua omaisuuserää tai leasingvelkaa esitetä tuotto- ja kululaskelmassa.

1.5.3   
  Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Arvon alentuminen tarkoittaa omaisuuserän tulevien taloudellisten hyötyjen tai suorituspotentiaalin menettämistä sen lisäksi, että omaisuuserän tulevien taloudellisten hyötyjen tai suorituspotentiaalin menetys kirjataan järjestelmällisesti tekemällä hankintamenon jaksotuksia tai poistoja (tapauksen mukaan). Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja / hankintamenon jaksotuksia, vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Omaisuuserien, joista tehdään hankintamenon jaksotuksia tai poistoja, arvon alentumista testataan aina, kun tilinpäätöspäivänä on nähtävissä, että omaisuuserän arvo on alentunut. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo – sen mukaan, kumpi näistä on suurempi.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja muutetaan tarvittaessa. Jos aiempina vuosina kirjattujen arvonalennusten perusteet eivät enää päde, arvonalentumistappiot peruutetaan.

1.5.4   
  Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä

Sijoitukset, jotka käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, kirjataan alun perin hankintamenoon. Myöhemmin tätä kirjanpitoarvoa lisätään tai vähennetään, jotta voidaan tunnistaa myöhempiä rahoitusosuuksia, EU:n osuus sijoittajan ylijäämästä tai alijäämästä, arvon alentumisia ja osinkoja. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset muodostavat sijoituksen kirjanpitoarvon tilinpäätöslaskelmissa tilinpäätöspäivänä. EU:n osuus sijoittajan ylijäämästä tai alijäämästä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan, ja EU:n osuus sijoittajan pääoman muutoksista kirjataan nettovaroihin sisältyviin rahastoihin. Sijoituksesta saatu voitonjako vähentää omaisuuserän kirjanpitoarvoa.

Jos EU:n osuus kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää käyttäen käsiteltävän sijoituksen tuottamista tappioista on yhtä suuri kuin sen omistusosuus sijoituksesta tai ylittää tämän, EU ei merkitse lisätappioita taseeseensa (”taseeseen merkitsemättömät tappiot”). Kun EU:n osuus on pienentynyt nollan suuruiseksi, lisätappioita otetaan huomioon ja velkaa kirjataan vain siihen määrään asti kuin EU:lla on oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite tai se on suorittanut maksuja osakkuus- tai yhteisyrityksen puolesta.

Jos arvon alentuminen voidaan osoittaa, omaisuuserät kirjataan alempaan kerrytettävissä olevaan rahamäärään. Kerrytettävissä oleva rahamäärä määritetään edellä liitetiedossa 1.5.3 kuvatulla tavalla. Jos arvon alentumiselle ei myöhempänä ajankohtana ole enää perustetta, arvonalentumistappio peruutetaan kirjaamalla omaisuuserä arvonalentumistappiosta puhdistettuun kirjanpitoarvoon.

1.5.3

EU ei pyri käyttämään huomattavaa vaikutusvaltaa sellaisissa pääomasijoitusrahastoissa, joissa sillä on vähintään 20 prosentin omistusosuus. Näitä rahastoja pidetään tämän vuoksi myytävissä olevina rahoitusvaroina.

Osakkuusyrityksiä ja yhteisyrityksiä, joiden katsotaan olevan vähämerkityksisiä (ks. liitetieto 1.3), ei käsitellä kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen. EU:n rahoitusosuudet kyseisissä yhteisöissä kirjataan kuluksi asianomaisella tilikaudella.

1.3

1.5.5   
  Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Luokittelu

Luokittelu

EU luokittelee rahoitusvaransa seuraavasti: käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat, lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään asti pidettävät sijoitukset. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i)   Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavien luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos yhteisö on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

ii)   Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun EU antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa, tai siinä tapauksessa, että alkuperäisen luotonantajan oikeudet ovat siirtyneet EU:lle sen suoritettua maksun takaussopimuksen mukaisesti. Maksut, jotka erääntyvät 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, luokitellaan lyhytaikaisiksi varoiksi. Maksut, jotka erääntyvät yli 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, luokitellaan pitkäaikaisiksi varoiksi. Lainoihin ja muihin saamisiin sisältyvät määräaikaistalletukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on pidempi kuin kolme kuukautta.

iii)   Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka EU aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. EU:lla ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2019.

iv)   Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, milloin EU aikoo luovuttaa ne. Sijoitukset yhteisöihin, joita ei ole konsolidoitu ja joita ei käsitellä kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, sekä muut oman pääoman tyyppiset sijoitukset (esim. riskipääomatoimet) luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset ostettavat tai myytävät rahoitusvarat, jotka luokitellaan käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettaviksi, jotka pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan niiden kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona Euroopan unioni sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Muut rahavarat ja lainat kirjataan silloin, kun raha talletetaan rahoituslaitokseen tai siirretään lainanottajille. Rahoitusvälineet kirjataan alun perin käypään arvoon. Alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon lisätään transaktiomenot kaikille rahoitusvaroille, joita ei arvosteta yli- tai alijäämän kautta käypään arvoon. Rahoitusvarat, jotka arvostetaan yli- tai alijäämän kautta käypään arvoon, arvostetaan alun perin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä kauppahinta eli saadun vastikkeen käypä arvo, paitsi jos kyseisen rahoitusinstrumentin käyvästä arvosta saadaan näyttöä vertaamalla sitä muihin saman instrumentin todettavissa oleviin senhetkisiin markkinatapahtumiin taikka sellaisen arvostusmenetelmän perusteella, jonka muuttujat sisältävät vain seurattavissa olevilta markkinoilta saatuja tietoja (esim. tietyt johdannaissopimukset). Kun myönnetään pitkäaikainen laina, josta ei peritä korkoa tai josta perittävä korko on markkinakorkoa alhaisempi, lainan käypänä arvona voidaan pitää kaikkien tulevien rahavirtojen nykyarvoa, joka saadaan diskonttaamalla tulevat rahavirrat vastaavaan luottoluokkaan kuuluvan vastaavan instrumentin vallitsevalla markkinakorolla.

Myönnetyt lainat arvostetaan nimellisarvoon, jota pidetään lainan käypänä arvona. Tämä johtuu seuraavista syistä:

| — | EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, mahdollisuus tehdä niin otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin. |
| --- | --- |

—

EU:n lainanannon ”markkinaympäristö” poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, mahdollisuus tehdä niin otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin.

| — | Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, Euroopan unionin olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa. |
| --- | --- |

—

Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, Euroopan unionin olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa.

| — | Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

—

Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Rahoitusvälineet poistetaan taseesta, kun EU:lla ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun EU on siirtänyt kaikki olennaiset omistajuuteen liittyvät riskit ja edut toiselle osapuolelle.

Myöhempi arvostaminen

Myöhempi arvostaminen

| a) | Yli- tai alijäämän kautta käypään arvoon arvostettavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”yli- tai alijäämän kautta käypään arvoon arvostettavat rahoitusvälineet” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät. |
| --- | --- |

a)

Yli- tai alijäämän kautta käypään arvoon arvostettavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan ”yli- tai alijäämän kautta käypään arvoon arvostettavat rahoitusvälineet” kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

| b) | Lainat ja muut saamiset arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back-operaatioita eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. |
| --- | --- |

b)

Lainat ja muut saamiset arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back-operaatioita eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

| c) | Eräpäivään saakka pidettävät omaisuuserät arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. EU:lla ei tällä hetkellä ole eräpäivään asti pidettäviä sijoituksia. |
| --- | --- |

c)

Eräpäivään saakka pidettävät omaisuuserät arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. EU:lla ei tällä hetkellä ole eräpäivään asti pidettäviä sijoituksia.

| d) | Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon lukuun ottamatta monetaaristen varojen muuntoeroja, jotka kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kun kyseiset omaisuuserät poistetaan taseesta tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun EU:n oikeus saada maksuja syntyy. |
| --- | --- |

d)

Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon lukuun ottamatta monetaaristen varojen muuntoeroja, jotka kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kun kyseiset omaisuuserät poistetaan taseesta tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun EU:n oikeus saada maksuja syntyy.

Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita, arvopaperi on noteeraamaton tai kyseessä on OTC-johdannainen, EU määrittää käyvän arvon arvostusmenetelmien avulla. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeisiltä osiltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen rahavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät.

Riskipääomarahastoihin tehdyt sijoitukset, jotka on luokiteltu myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi ja joilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla, arvostetaan osuudenomistajille kuuluvien varojen tilinpäätöspäivän nettoarvoon, jonka katsotaan vastaavan niiden käypää arvoa.

Jos sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot.

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Rahoitusvarojen arvon alentuminen

Rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja tappio kirjataan ainoastaan siinä tapauksessa, että arvonalentumisesta on objektiivista näyttöä yhden tai useamman, omaisuuserän alkuperäisen kirjaamisen jälkeen toteutuneen tapahtuman seurauksena ja että tappion synnyttävillä tapahtumalla on luotettavasti arvioitavissa oleva vaikutus rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioituihin tuleviin rahavirtoihin. EU arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut.

a)   Jaksotettuun hankintamenoon taseessa arvostettavat omaisuuserät

Jaksotettuun hankintamenoon taseessa arvostettavat omaisuuserät

Jos on objektiivista näyttöä siitä, että jaksotettuun hankintamenoon taseessa arvostetuista lainoista ja muista saamisista tai eräpäivään asti pidettävistä sijoituksista on syntynyt arvonalentumistappiota, tappion suuruus määritetään kyseisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän kirjanpitoarvon ja sen alkuperäisellä efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen tulevien rahavirtojen nykyarvon erotuksena (ottamatta huomioon tulevia, vielä toteutumattomia luottotappioita). Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan ja tappion määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Jos lainan tai eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korko on vaihtuva, arvonalentumistappiota määritettäessä diskonttauskorkona käytetään sopimuksen perusteella määräytyvää tarkasteluhetken efektiivistä korkoa. Rahoitusvaroihin kuuluvan vakuudellisen erän arvioitujen tulevien rahavirtojen nykyarvon laskennassa otetaan huomioon rahavirrat, jotka mahdollisesti saadaan vakuuden realisoinnin seurauksena, vähennettyinä vakuuden haltuunotosta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla riippumatta siitä, onko vakuuden realisointi todennäköistä vai ei. Jos arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan yli- tai alijäämän kautta.

b)   Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät

Kun on kyse myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitelluista oman pääoman ehtoisista sijoituksista, arvopaperin käyvän arvon huomattava tai pysyvä (pitkittynyt) alentuminen alle hankintamenon otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko arvopaperien arvo alentunut. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevien rahoitusvarojen osalta, kumulatiivinen tappio poistetaan rahastoista ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kumulatiivinen tappio lasketaan seuraavien erien erotuksena: hankintameno ja tarkasteluhetken käypä arvo, vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aikaisemmin tuotto- ja kululaskelmaan kirjatuilla arvonalentumistappioilla. Oman pääoman ehtoisten instrumenttien yli- tai alijäämän kautta arvostettavia arvonalentumistappioita ei peruuteta yli- tai alijäämän kautta. Jos myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitellun vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo nousee myöhemmällä kaudella ja jos nousun voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumistappion kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, arvonalentumistappio peruutetaan yli- tai alijäämän kautta.

1.5.6   
  Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus

Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Hankintamenoa määritettäessä käytetään FIFO-menetelmää. Valmiiden tuotteiden ja keskeneräisen tuotannon hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä työsuorituksista johtuvista menoista, muista suoraan kohdistettavissa olevista menoista sekä valmistuksen yleismenoista, jotka perustuvat normaaliin toiminta-asteeseen. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta ja myynnistä johtuvat menot. Jos vaihto-omaisuutta säilytetään luovutettavaksi veloituksetta tai nimellistä veloitusta vastaan, se arvostetaan hankintamenoon tai jälleenhankintahintaan – sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Jälleenhankintahinta on hinta, jonka EU maksaisi hankkiessaan omaisuuserän tilinpäätöspäivänä.

1.5.7   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava EU:lle. Koska ennakkomaksut pysyvät EU:n määräysvallassa ja EU on oikeutettu tukikelvottoman osan palautukseen, määrä esitetään omaisuuseränä.

Ennakkomaksu kirjataan alun perin taseeseen, kun käteisvarat on siirretty vastaanottajalle. Se arvostetaan annetun vastikkeen määrään. Myöhempinä tilinpäätöspäivinä ennakkomaksut arvostetaan alun perin taseeseen kirjattuun määrään, josta on vähennetty tilikauden aikana aiheutuneet tukikelpoiset menot (ml. arvioidut määrät tarvittaessa).

Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella vuoden lopussa ja merkitään taseeseen.

Muut jäsenvaltioille suoritettavat ennakot, joilla EU korvaa jäsenvaltioille ennakkomaksut, jotka ne ovat suorittaneet tuensaajille (ml. yhteistyössä hallinnoitavat rahoitusvälineet) kirjataan varoiksi ja merkitään kirjanpidossa ennakkomaksuiksi. Myöhemmin muut ennakot jäsenvaltioille arvostetaan alun perin taseeseen kirjattuun määrään, josta on vähennetty kohtuullisten ja perusteltavissa olevien oletusten pohjalta muodostettu paras arvio lopullisille tuensaajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista.

Myös rahoitusosuudet EU:n erityisrahastoihin, joita ei ole konsolidoitu Euroopan komissiossa, tai muihin konsolidoinnin ulkopuolisiin yhteisöihin, luokitellaan ennakkomaksuiksi, koska niiden tarkoituksena on tarjota erityisrahastolle käteisvaroja, jotta se voisi rahoittaa tavoitteissaan määriteltyjä erityistoimia. EU:n rahoitusosuudet erityisrahastoihin arvostetaan EU:n rahoitusosuuden alkuperäiseen määrään, josta vähennetään tukikelpoiset menot (ja tarvittaessa myös arvioidut määrät), jotka ovat syntyneet erityisrahastolle raportointikauden aikana ja jotka on kohdennettu EU:n rahoitusosuuteen asianomaisen sopimuksen mukaisesti.

1.5.8   
  Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

EU:n tilinpäätössäännöissä edellytetään, että vaihtoon perustuvat ja muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot esitetään erikseen. Nämä kaksi luokkaa erotetaan toisistaan siten, että termi ”saamiset” on varattu vaihtoon perustuville transaktioille ja muille kuin vaihtoon perustuille transaktioille, kun taas silloin, jos EU saa arvoa toiselta yhteisöltä antamatta sille suoraan vastineeksi suunnilleen samaa arvoa, käytetään termiä ”kerrytettävissä olevat rahamäärät” (esimerkiksi omiin varoihin liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta).

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ovat rahoitusvälineiden määritelmän mukaisia. Näin ollen ne luokitellaan lainoiksi ja muiksi saamisiksi, ja niiden määrä lasketaan vastaavasti (ks. liitetieto 1.5.5). Rahoitusvälineitä koskeviin liitetietoihin, jotka liittyvät saamisiin vaihtoon perustuvista transaktioista, sisältyvät vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat tulojäämät ja menoennakot, koska ne ovat vähäisiä. Lisäksi kirjataan aiempaan kokemukseen perustuva yleinen arvonalentuminen sellaisista voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole vielä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta.

1.5.5

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kirjataan niiden hankintapäivän käypään arvoon (koroilla ja muilla seuraamusmaksuilla oikaistuna), josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Kerrytettävissä olevien rahamäärien arvon alentuminen todetaan muiden kuin vaihtoon perustuvien transaktioiden osalta silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei EU pysty perimään kaikkia kerrytettävissä olevia rahamääriä muiden kuin vaihtoon perustuvien transaktioiden alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi kirjataan aiempaan kokemukseen perustuva yleinen arvonalentuminen sellaisista voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole vielä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta. Ks. liitetieto 1.5.14, joka koskee vuoden lopussa kirjattavien tulojäämien käsittelyä. Määrät, jotka esitetään muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kerrytettävissä olevina rahamäärinä, eivät ole rahoitusvälineitä, koska ne eivät perustu sopimukseen, joka synnyttää rahoitusvelan tai oman pääoman ehtoisen instrumentin. Tästä huolimatta muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kerrytettävissä olevat rahamäärät esitetään tilinpäätöksen liitetiedoissa tarpeen mukaan yhdessä vaihtoon perustuvista transaktioista syntyvien saamisten kanssa.

1.5.14

1.5.9   
  Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa tai lyhyellä varoitusajalla maksettavat talletukset sekä muut lyhytaikaiset, enintään kolmen kuukauden kuluessa erääntyvät erittäin likvidit sijoitukset.

1.5.10   
  Työsuhde-etuudet

Työsuhde-etuudet

EU tarjoaa työntekijöilleen tiettyjä etuuksia (palkat ja sosiaaliturva). Kirjanpidossa nämä on luokiteltava lyhytaikaisiin työsuhde-etuuksiin ja työsuhteen päättymisen jälkeisiin etuuksiin.

Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet

Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet

Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet ovat etuuksia, jotka on määrä maksaa viimeistään 12 kuukauden kuluttua sen raportointikauden päättymisestä, jonka aikana työntekijät tekivät työsuorituksen. Tällaisia etuuksia ovat esimerkiksi palkat, vuosilomat, palkalliset sairauslomat ja muut lyhytaikaiset korvaukset. Lyhytaikaiset työsuhde-etuudet kirjataan kuluiksi, kun asianomainen työsuoritus tehdään. Velkaa kirjataan siihen määrään asti, joka todennäköisesti maksetaan, jos EU:lla on työntekijän aiemman työsuorituksen seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen maksuvelvoite ja velvoite on arvioitavissa luotettavasti.

Työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet

Työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet

EU myöntää työntekijöille tiettyjä työsuhteen päättymisen jälkeisiä etuuksia, joita ovat muun muassa Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän (PSEO) mukaiset vanhuus-, perhe- ja työkyvyttömyyseläkkeet sekä yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän (JSIS) mukainen sairausvakuutus (ks. liitetieto 2.9). Nämä etuudet myönnetään yhdestä yhteisestä järjestelmästä, joka on jaettu kahteen alajärjestelmään. Etuuksia on kohdeltava samalla tavalla, jotta tilanteesta esitetään tasapuolinen kuva ja jotta esitetty kuva vastaa taloudellista todellisuutta.

2.9

| i. | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä (Pension Scheme of European Officials, PSEO): Tästä laskennallisesti rahoitetusta (3) järjestelmästä myönnetyt etuudet liittyvät vanhuus-, työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeisiin sekä perhe-etuuksiin tai kuolemaan ennen eläkkeelle jäämistä. Etuuksia sovelletaan EU:n toimielimissä, virastoissa ja muissa EU:n elimissä työskenteleviin tai työskennelleisiin työntekijöihin tai menehtyneiden virkamiesten tai eläkkeensaajien perheenjäseniin. Henkilöstö maksaa palkastaan kolmanneksen näiden etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista. |
| --- | --- |

i.

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä (Pension Scheme of European Officials, PSEO): Tästä laskennallisesti rahoitetusta (3) järjestelmästä myönnetyt etuudet liittyvät vanhuus-, työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeisiin sekä perhe-etuuksiin tai kuolemaan ennen eläkkeelle jäämistä. Etuuksia sovelletaan EU:n toimielimissä, virastoissa ja muissa EU:n elimissä työskenteleviin tai työskennelleisiin työntekijöihin tai menehtyneiden virkamiesten tai eläkkeensaajien perheenjäseniin. Henkilöstö maksaa palkastaan kolmanneksen näiden etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista.

3

| ii. | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä (JSIS): EU tarjoaa tämän järjestelmän mukaisesti terveydenhuollon Euroopan komission, toimielinten, virastojen ja muiden elinten henkilöstölle korvaamalla sairauskulut. Etuudet, jotka myönnetään tästä järjestelmästä muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (kuten eläkeläiset ja orvot), luokitellaan ”työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi”. |
| --- | --- |

ii.

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä (JSIS): EU tarjoaa tämän järjestelmän mukaisesti terveydenhuollon Euroopan komission, toimielinten, virastojen ja muiden elinten henkilöstölle korvaamalla sairauskulut. Etuudet, jotka myönnetään tästä järjestelmästä muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (kuten eläkeläiset ja orvot), luokitellaan ”työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi”.

Lisäksi EU tarjoaa työsuhteen päättymisen jälkeisiä etuuksia EU:n toimielinten jäsenille erillisten eläkejärjestelmien välityksellä. Nämä esitetään kohdassa ”Muut eläke-etuusjärjestelmät”. Näiden järjestelmien mukaisesti EU tarjoaa eläke-etuuksia komission, unionin tuomioistuimen ja yleisen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, neuvoston, Euroopan parlamentin, oikeusasiamiehen, tietosuojavaltuutetun ja virkamiestuomioistuimen jäsenille. EU tarjoaa sairausvakuutusturvan EU:n toimielinten jäsenille yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän kautta.

Edellä mainitut työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet luokitellaan EU:n etuuspohjaisiksi velvoitteiksi. Ne lasketaan tilinpäätöspäivänä arvioimalla työntekijöiden tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien aikana ansaitsemien tulevien etuuksien määrä, diskonttaamalla kyseinen määrä ja vähentämällä järjestelyn mahdollisten varojen käypä arvo. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvo lasketaan vuosittain soveltamalla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Velvoitteen nykyarvo määritetään diskonttaamalla järjestelystä maksettavat arvioidut tulevat rahavirrat käyttämällä maksettavien etuuksien kanssa saman valuutan määräisten valtion joukkovelkakirjalainojen korkoja, joiden erääntymisaika vastaa suunnilleen eläkevastuun erääntymisaikaa.

EU:n henkilöstölle myönnettävät työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet sisällytetään yhteen yhteiseen järjestelmään, joka kattaa sekä eläkejärjestelmän (PSEO) että sairausvakuutusjärjestelmän (JSIS). Oikeus JSIS-järjestelmän mukaiseen vakuutusturvaan edellyttää oikeutta PSEO-järjestelmän mukaiseen suojaan. Tämän henkilöstösäännöissä vahvistetun yhden yhteisen järjestelmän mukaan tietyt oikeudet, kuten oikeus siirrettyyn tai vähennettyyn eläkkeeseen PSEO-järjestelmän nojalla, saavutetaan kymmenen vuoden palveluksessaolon jälkeen. Työntekijän tätä seuraavalla palveluksessaoloajalla yhdessä yhteisessä järjestelmässä saavutettavat oikeudet ovat kuitenkin selvästi suuremmat kuin nuo alkuperäiset oikeudet, kuten käy ilmi myöhemmin vuosittain karttuvista eläkeoikeuksista.

Jotta näin voidaan toimia, aiheutunut rahoituskustannus kerrytetään tasaerinä henkilöstön arvioidun aktiivisen palveluksessaolon aikana. Kyseinen kausi alkaa päivästä, jona työntekijän työsuoritus johtaa ensimmäistä kertaa etuuksiin järjestelmän nojalla (riippumatta siitä, onko etuuksien ehtona työsuorituksen jatkuminen), ja päättyy päivään, jona työntekijän työsuorituksen jatkumisesta ei aiheudu huomattavaa määrää uusia etuuksia järjestelmän nojalla, lukuun ottamatta myöhempiä palkankorotuksia. Tätä menetelmää sovelletaan johdonmukaisesti etuuksiin, jotka myönnetään yhdestä yhteisestä järjestelmästä.

Etuuspohjaisen nettovelan uudelleenarvostukset kattavat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot sekä järjestelyn varojen tuotot, ja ne kirjataan välittömästi nettovaroihin.

EU kirjaa nettokorkokulut (tuotot) ja muut etuuspohjaisiin järjestelyihin liittyvät kulut tuotto- ja kululaskelman otsakkeeseen ”Henkilöstö- ja eläkekulut”.

Jos tarjottuja etuuksia muutetaan tai rajoitetaan, aiempaan työsuoritukseen liittyviin etuuksiin tästä aiheutuva muutos tai rajoituksesta aiheutuva voitto tai tappio kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan. Velvoitteen täyttämisestä johtuvat voitot ja tappiot kirjataan, kun velvoite täytetään. Aiempaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan, paitsi jos muutosten edellytyksenä on, että työntekijät pysyvät palveluksessa määrätyn ajan.

1.5.11   
  Varaukset

Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun EU:lla on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois unionista ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Tulevia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

Tappiollisia sopimuksia koskevat varaukset arvostetaan sopimuksen päättämisen arvioitujen kustannusten nykyarvoon tai sopimuksen jatkamisen arvioitujen nettokustannusten nykyarvoon sen mukaan, kumpi niistä on pienempi.

1.5.12   
  Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat luokitellaan yli- tai alijäämän kautta käypään arvoon arvostettaviksi rahoitusveloiksi, jaksotettuun hankintamenoon taseessa arvostettaviksi rahoitusveloiksi (lainat) tai rahoitusvakuuksiin liittyviksi veloiksi.

Lainoja ovat lainat luottolaitoksilta ja velkakirjalainat. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu rahamäärä (saadun vastikkeen käypä arvo), josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmässä vaiheessa ne arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Saadun rahamäärän, josta on vähennetty transaktiomenot, ja lunastusarvon välinen mahdollinen erotus kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan laina-aikana efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa otto- ja antolainaukseen. EU:lle koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan.

Yli- tai alijäämän kautta käypään arvoon arvostettavat rahoitusvelat sisältävät johdannaiset, joiden käypä arvo on negatiivinen. Niitä käsitellään kirjanpidossa kuten yli- tai alijäämän kautta käypään arvoon arvostettavia rahoitusvaroja (ks. liitetieto 1.5.5).

1.5.5

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu preemio. Myöhemmin rahoitusvakuuksiin liittyvät velat arvostetaan parhaan arvion mukaan odotettavissa olevista menoista rahoitusvakuuksiin liittyvän velan täyttämiseksi tai alun perin kirjattuun määrään, josta on tarvittaessa vähennetty kertyneet jaksotukset – sen mukaan, kumpi näistä määristä on suurempi. Euroopan unioni kirjaa rahoitusvakuuksiin liittyvät velat saatuaan vakuuden myöntämistä koskevan vastikkeen eli markkinaehtoisesti, tai kun käypä arvo voidaan luotettavasti arvioida. Jos täysin vastaavalle vakuussopimukselle ei ole toimivia markkinoita, EU esittää annetun vakuuden ehdollisena velkana (ks. liitetieto 1.7.2) tai jos on todennäköisempää, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöstä, EU kirjaa varauksen (ks. liitetieto 1.5.11).

1.7.2

1.5.11

Rahoitusvelat luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä.

EU:n erityisrahastot, joiden katsotaan kuuluvan komission operatiiviseen toimintaan (eli erityisrahastot Madad ja Columbia), kirjataan komission tileihin ja konsolidoidaan EU:n tilinpäätökseen. Näin ollen muiden rahoittajien rahoitusosuudet EU:n erityisrahastoihin täyttävät muista kuin vaihtoon perustuvista ehtoja sisältävistä transaktioista saatavien tulojen edellytykset, ja ne esitetään rahoitusvelkoina siihen asti, kun siirrettyihin rahoitusosuuksiin liittyvät ehdot ovat täyttyneet eli tukikelpoiset menot ovat syntyneet erityisrahastolle. Erityisrahaston tehtävänä on rahoittaa erityishankkeita ja palauttaa jäljellä olevat varat toiminnan päätyttyä. Tilinpäätöspäivänä jäljellä olevat rahoitusosuuksiin liittyvät velat arvostetaan saatujen rahoitusosuuksien määrään, josta vähennetään erityisrahastolle aiheutuneet menot (ja tarvittaessa myös arvioidut määrät). Raportointia varten nettomenot kohdennetaan muiden rahoittajien rahoitusosuuksiin 31. joulukuuta mennessä maksettujen nettorahoitusosuuksien suhteessa. Rahoitusosuuksien kohdentaminen on vain suuntaa antava. Kun erityisrahasto lopetetaan, erityisrahaston hallintoneuvosto päättää jäljellä olevien varojen lopullisesta jakamisesta.

1.5.13   
  Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

Huomattava osa Euroopan unionin muista lyhytaikaisista veloista on maksamattomia maksupyyntöjä tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta EU:n rahoitusta (muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot). Ne kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat muut lyhytaikaiset velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat tukikelpoiset menot kirjataan, kun Euroopan unioni on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.5.14   
  Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Siirtovelat ja -saamiset sekä tulo- ja menoennakot

Liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos EU:n toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perussopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätökseen merkitään vastaava tulojäämä. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

Myös menot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Menojäämät lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa todenmukaisen kuvan esitetyistä taloudellisista ja muista tapahtumista. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevista palveluista tai tavaroista on suoritettu maksu etukäteen, vastaavat menot merkitään tilinpäätökseen siirtosaamisiin menoennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.6   TUOTTO- JA KULULASKELMA

TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.6.1   
  Tulot

Tulot

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

Suurin osa EU:n tuloista saadaan muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista seuraavasti:

Alv- ja BKTL-varat

Alv- ja BKTL-varat

Tulot kirjataan sillä kaudella, jolla komissio lähettää jäsenvaltioille pyynnön maksaa niiden rahoitusosuudet. Nämä summat arvostetaan ”pyydettyyn määrään”. Koska alv- ja BKTL-varat perustuvat asianomaista varainhoitovuotta koskeviin arvioihin, niiden määriä voidaan tarkistaa muutosten perusteella siihen saakka, kunnes jäsenvaltiot ilmoittavat lopulliset tiedot. Arvioon tehdyn muutoksen vaikutukset otetaan huomioon määritettäessä sen kauden nettoylijäämää tai -alijäämää, jolla muutos tapahtui.

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista ja niihin liittyvät tuotot kirjataan, kun vastaavat A-kirjanpitoon liittyvät kuukausikatsaukset saadaan jäsenvaltioilta (ml. kannetut tullimaksut ja sellaiset erääntyneet määrät, joille on vakuus ja joita ei ole riitautettu). Jäsenvaltioiden keräämät varainhoitovuotta koskevat tulot, joita ei ole vielä maksettu komissiolle, arvioidaan tilinpäätöspäivänä ja merkitään taseeseen siirtosaamisiksi. B-kirjanpitoon liittyvät jäsenvaltioiden toimittamat neljännesvuosikatsaukset (ml. tullimaksut, joita ei ole kannettu ja joilla ei ole vakuutta, sekä vakuudelliset määrät, jotka velallinen on riitauttanut) kirjataan tuotoiksi, joista on vähennetty osuus, jonka jäsenvaltiot saavat pidättää kantokuluina. Lisäksi kirjataan arvonalennus, joka vastaa perimättä jäävien saamisten määrästä tehtyä arviota.

Sakot

Sakot

Sakoista saatavat tuotot kirjataan silloin, kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Sakkopäätöksen tekemisen jälkeen yrityksen on kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta

| a) | joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi, tai |
| --- | --- |

a)

joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi, tai

| b) | oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti.

Sakko on kuitenkin aina maksettava kolmen kuukauden määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (SEUT-sopimuksen 278 artikla). Saatu rahamäärä käytetään kerrytettävissä olevan rahamäärän kuittaamiseen. Yritys voi kuitenkin komission tilinpitäjän suostumuksella antaa määrää vastaavan pankkitakauksen. Tällöin sakko pysyy saamisena. Jos rahamäärää tai takausta ei saada ja yrityksen maksukykyä pidetään epävarmana, saamisen arvoa alennetaan kirjanpidossa.

Jos yritys, joka on jo maksanut sakon alustavasti, nostaa päätöksestä kanteen, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisissa veloissa. Jos taas pidetään mahdollisena, että unionin yleinen tuomioistuin antaa EU:n vastaisen tuomion, kirjataan varaus, joka kattaa kyseisen riskin. Jos alustavan maksun sijaan on saatu vakuus, kerrytettävissä olevaa rahamäärää pienennetään kirjanpidossa.

Komission saamat korot, jotka kertyvät pankkitileiltä, joille saadut maksut talletetaan, kirjataan tuotoiksi, ja ehdollisten velkojen määrää korotetaan vastaavasti.

Vuodesta 2010 komissio on hallinnoinut alustavasti maksettuja sakkoja erillisessä rahastossa (BUFI). Varat sijoitetaan rahoitusvälineisiin.

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

Korkotuotot ja kulut

Korkotuotot ja kulut

Korkotuotot ja kulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvaroihin tai velkoihin kuuluvan erän jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja kulut asianomaiselle kaudelle. Efektiivistä korkokantaa laskiessaan EU arvioi rahavirrat ottamalla huomioon rahoitusvälineen kaikki sopimusehdot (kuten mahdollisuuden suorittaa maksu ennen eräpäivää), mutta huomioon ei oteta tulevia luottotappioita. Laskelmaan sisällytetään kaikki sellaiset sopimuspuolten välillä suoritettavat tai saatavat palkkiot ja korkopisteet, jotka ovat kiinteä osa efektiivistä korkoa, transaktiomenot sekä kaikki muut yli- tai alikurssit.

Siitä alkaen, kun rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai samankaltaisten rahoitusvarojen muodostaman ryhmän kirjanpitoarvoa on alennettu arvonalentumistappion johdosta, korkotuotto kirjataan käyttämällä sitä korkokantaa, jota on käytetty tulevien rahavirtojen diskonttaamiseen arvonalentumistappiota määritettäessä.

Osinkotuotot

Osinkotuotot

Osinkotuotot ja vastaavien voitonjakojen tuotot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt.

1.6.2   
  Menot

Menot

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot ovat tyypillisiä EU:lle, ja ne muodostavat valtaosan unionin menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa seuraaviin kolmeen ryhmään: saamiset, sopimuksen mukaiset siirrot sekä harkinnanvaraiset avustukset.

Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus, henkilöstösäännöt tai muu lainsäädäntö) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka EU on velkaa tuensaajille mutta joita ei vielä ole kirjattu, arvioidaan ja merkitään taseeseen menojäämiksi.

Tavaroiden ja palvelujen ostamiseen liittyvistä vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun EU vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan niiden laskun osoittamaan alkuperäiseen määrään. Lisäksi tilinpäätöspäivänä tarjottuun palveluun liittyvät kustannukset sen ajanjakson aikana, jona laskua ei ole vielä saatu eikä hyväksytty, arvioidaan ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

1.7   EHDOLLISET VARAT JA VELAT

EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.7.1   
  Ehdolliset varat

Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on potentiaalinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EKR:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin, kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.7.2   
  Ehdolliset velat

Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan EU:n määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois rahastosta tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti. Ehdolliset velat ilmoitetaan tilinpäätöksessä, paitsi jos on hyvin epätodennäköistä, että taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentäviä resursseja siirtyy pois rahastosta.

1.8   RAHAVIRTALASKELMA

RAHAVIRTALASKELMA

Rahavirtalaskelman sisältämien tietojen perusteella arvioidaan, miten hyvin EU kykenee kerryttämään käteisvaroja ja muita rahavaroja ja millainen näiden varojen tarve on.

Rahavirtalaskelman laadinta perustuu epäsuoraan esittämistapaan. Tämä tarkoittaa sitä, että varainhoitovuoden taloudellista tulosta oikaistaan sellaisten toimien vaikutuksella, joihin ei liity maksutapahtumaa, aikaisempien tai tulevien tilikausien toimintaan kuuluvien maksujen jaksotuksilla sekä investointien rahavirtoihin kuuluvilla tuotto- ja kuluerillä.

Ulkomaanvaluutan määräisten toimien rahavirrat kirjataan EU:n tilinpäätösvaluuttana (euroina). Muuntokurssina käytetään rahavirtalaskelman laatimispäivän euron kurssia.

Rahavirtalaskelmassa esitetään tilikauden rahavirrat jaoteltuina toiminnan ja investointien rahavirtoihin (EU:lla ei ole rahoitustoimiin liittyviä rahavirtoja).

Toiminnan rahavirrat sisältävät muusta EU:n toiminnasta kuin investoinneista kertyvät rahavirrat. Rahavirroista suurin osa kuuluu näihin rahavirtoihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja (ja mahdollisesti niiden rahoittamiseksi otettuja lainoja) ei katsota investoinneiksi (eikä rahoitustoiminnaksi), koska ne kuuluvat EU:n yleisiin tavoitteisiin ja ovat näin osa EU:n päivittäistä toimintaa.

Investointien rahavirrat sisältävät aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankinnat ja luovutukset sekä sellaiset muihin investointeihin liittyvät hankinnat ja luovutukset, joita ei sisällytetä muihin rahavaroihin. Tuensaajille myönnettyjä lainoja ei ole sisällytetty investointien rahavirtaan. Tavoitteena on esittää vain EU:n varsinaiset investoinnit.

2.   TASEEN LIITETIEDOT

VARAT

VARAT

2.1   AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

AINEETTOMAT HYÖDYKKEET

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2019, brutto | 1 230 |
| Lisäykset | 216 |
| Luovutukset | (39) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 0 |
| Muut muutokset | 2 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2020, brutto | 1 409 |
| Kertyneet poistot 31.12.2019 | (715) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (113) |
| Palautuneet poistot | 0 |
| Luovutukset | 38 |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 0 |
| Muut muutokset | 0 |
| Kertyneet poistot 31.12.2020 | (789) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2020, netto | 620 |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2019, netto | 515 |

miljoonaa euroa

Kirjanpitoarvo 31.12.2019, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2019, brutto

1 230

1 230

Lisäykset

Lisäykset

216

216

Luovutukset

Luovutukset

(39)

(39)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

0

0

Muut muutokset

Muut muutokset

2

2

Kirjanpitoarvo 31.12.2020, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2020, brutto

1 409

1 409

Kertyneet poistot 31.12.2019

Kertyneet poistot 31.12.2019

(715)

(715)

Poistot varainhoitovuoden aikana

Poistot varainhoitovuoden aikana

(113)

(113)

Palautuneet poistot

Palautuneet poistot

0

0

Luovutukset

Luovutukset

38

38

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

0

0

Muut muutokset

Muut muutokset

0

0

Kertyneet poistot 31.12.2020

Kertyneet poistot 31.12.2020

(789)

(789)

Kirjanpitoarvo 31.12.2020, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2020, netto

620

620

Kirjanpitoarvo 31.12.2019, netto

Kirjanpitoarvo 31.12.2019, netto

515

515

Suurin osa näistä määristä liittyy tietokoneohjelmistoihin.

2.2   AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET

Avaruusresurssien luokka kattaa käyttöomaisuushyödykkeet, jotka liittyvät EU:n kahteen avaruusohjelmaan: maailmanlaajuisiin satelliittinavigointijärjestelmiin eli Galileoon ja Euroopan geostationaariseen navigointilisäjärjestelmään (EGNOS) sekä Euroopan maanseurantaohjelmaan (Copernicus). Niiden avaruusjärjestelmien resurssit, jotka eivät vielä ole toiminnassa, sisältyvät otsakkeeseen ”Keskeneräiset hankinnat”. EU:n avaruusohjelmiin liittyviä omaisuuseriä on rakennettu Euroopan avaruusjärjestön (ESA) avustuksella.

Galileossa ei otettu vuonna 2020 käyttöön yhtään uutta satelliittia. Järjestelmään kuuluu 26 satelliittia. Galileo-järjestelmän toimintaan liittyvien käyttöomaisuushyödykkeiden (sekä satelliittien että maa-asemien) arvo kertyneiden poistojen jälkeen oli 2 145 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2020 (2 489 miljoonaa euroa vuonna 2019). Jäljellä olevia keskeneräisiä hankintoja oli 1 872 miljoonaa euroa (1 361 miljoonaa euroa vuonna 2019). Galileo-järjestelmän kehitystyö jatkuu niin kauan, että täysi toimintakapasiteetti saavutetaan. Järjestelmän valmistuttua siihen kuuluu 30 satelliittia (ml. kuusi varasatelliittia).

Copernicus-järjestelmässä ei otettu vuonna 2020 käyttöön yhtään uutta satelliittia. Copernicuksen toimintaan liittyvien käyttöomaisuushyödykkeiden arvo poistojen jälkeen oli 877 miljoonaa euroa (1 153 miljoonaa euroa vuonna 2019). Lisäksi keskeneräisiin hankintoihin kirjattiin Copernicus-satelliittien osalta 1 894 miljoonaa euroa (1 453 miljoonaa euroa vuonna 2019). Tähän lisäykseen sisältyy 266 miljoonaa euroa satelliitin 6A osalta, jonka omistusoikeus saatiin ESAlta 21. marraskuuta 2020, sen nostopäivänä. Sen odotetaan olevan toiminnassa tarkastusten jälkeen vuoden 2021 puolivälissä.

Avaruusresurssien otsakkeeseen on sisällytetty myös EGNOSin maainfrastruktuuriin liittyviä käyttöomaisuushyödykkeitä 24 miljoonan euron arvosta (37 miljoonaa euroa vuonna 2019). Lisäksi EGNOS-järjestelmän omaisuuseriä kirjattiin keskeneräisiin hankintoihin 273 miljoonaa euroa (238 miljoonaa euroa vuonna 2019).

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Maa-alueet ja rakennukset | Avaruusresurssit | Koneet ja kalusto | Irtaimisto ja ajoneuvot | Tietokonelaitteet | Muut | Rahoitusleasingsopimukset | Keskeneräiset hankinnat | Yhteensä |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2019, brutto | 5 895 | 5 680 | 542 | 259 | 644 | 325 | 2 638 | 3 653 | 19 635 |
| Lisäykset | 15 | 6 | 27 | 13 | 123 | 12 | 18 | 1 155 | 1 369 |
| Luovutukset | (0) | (16) | (16) | (6) | (45) | (20) | (2) | (1) | (106) |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | 26 | — | 3 | 7 | 5 | 14 | (3) | (52) | 0 |
| Muut muutokset | (11) | — | (10) | (0) | 0 | (0) | (0) | (8) | (29) |
| Kirjanpitoarvo 31.12.2020, brutto | 5 924 | 5 670 | 546 | 272 | 727 | 332 | 2 650 | 4 748 | 20 868 |
| Kertyneet poistot 31.12.2019 | (3 503 ) | (2 001 ) | (457) | (194) | (533) | (255) | (1 313 ) | | (8 255 ) |
| Poistot varainhoitovuoden aikana | (185) | (635) | (33) | (15) | (67) | (23) | (93) | | (1 051 ) |
| Palautetut poistot | — | — | — | 0 | 0 | 0 | — | | 0 |
| Luovutukset | 0 | 10 | 16 | 6 | 45 | 20 | 1 | | 98 |
| Omaisuusluokkien väliset siirrot | — | — | 0 | (0) | (2) | 0 | 2 | | (0) |
| Muut muutokset | 11 | — | 10 | 0 | 0 | 0 | — | | 21 |
| Kertyneet poistot 31.12.2020 | (3 676 ) | (2 625 ) | (465) | (203) | (557) | (259) | (1 402 ) | | (9 186 ) |
| KIRJANPITOARVO 31.12.2020, NETTO | 2 249 | 3 045 | 81 | 69 | 170 | 73 | 1 248 | 4 748 | 11 682 |
| KIRJANPITOARVO 31.12.2019, NETTO | 2 392 | 3 679 | 85 | 65 | 110 | 70 | 1 325 | 3 653 | 11 380 |

miljoonaa euroa

Maa-alueet ja rakennukset

Avaruusresurssit

Koneet ja kalusto

Irtaimisto ja ajoneuvot

Tietokonelaitteet

Muut

Rahoitusleasingsopimukset

Keskeneräiset hankinnat

Yhteensä

Kirjanpitoarvo 31.12.2019, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2019, brutto

5 895

5 895

5 680

5 680

542

542

259

259

644

644

325

325

2 638

2 638

3 653

3 653

19 635

19 635

Lisäykset

Lisäykset

15

15

6

6

27

27

13

13

123

123

12

12

18

18

1 155

1 155

1 369

1 369

Luovutukset

Luovutukset

(0)

(0)

(16)

(16)

(16)

(16)

(6)

(6)

(45)

(45)

(20)

(20)

(2)

(2)

(1)

(1)

(106)

(106)

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

26

26

—

—

3

3

7

7

5

5

14

14

(3)

(3)

(52)

(52)

0

0

Muut muutokset

Muut muutokset

(11)

(11)

—

—

(10)

(10)

(0)

(0)

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

(8)

(8)

(29)

(29)

Kirjanpitoarvo 31.12.2020, brutto

Kirjanpitoarvo 31.12.2020, brutto

5 924

5 924

5 670

5 670

546

546

272

272

727

727

332

332

2 650

2 650

4 748

4 748

20 868

20 868

Kertyneet poistot 31.12.2019

Kertyneet poistot 31.12.2019

(3 503 )

(3 503 )

(2 001 )

(2 001 )

(457)

(457)

(194)

(194)

(533)

(533)

(255)

(255)

(1 313 )

(1 313 )

(8 255 )

(8 255 )

Poistot varainhoitovuoden aikana

Poistot varainhoitovuoden aikana

(185)

(185)

(635)

(635)

(33)

(33)

(15)

(15)

(67)

(67)

(23)

(23)

(93)

(93)

(1 051 )

(1 051 )

Palautetut poistot

Palautetut poistot

—

—

—

—

—

0

0

0

0

0

0

—

—

0

0

Luovutukset

Luovutukset

0

0

10

10

16

16

6

6

45

45

20

20

1

1

98

98

Omaisuusluokkien väliset siirrot

Omaisuusluokkien väliset siirrot

—

—

—

0

0

(0)

(0)

(2)

(2)

0

0

2

2

(0)

(0)

Muut muutokset

Muut muutokset

11

11

—

—

10

10

0

0

0

0

0

0

—

—

21

21

Kertyneet poistot 31.12.2020

Kertyneet poistot 31.12.2020

(3 676 )

(3 676 )

(2 625 )

(2 625 )

(465)

(465)

(203)

(203)

(557)

(557)

(259)

(259)

(1 402 )

(1 402 )

(9 186 )

(9 186 )

KIRJANPITOARVO 31.12.2020, NETTO

KIRJANPITOARVO 31.12.2020, NETTO

2 249

2 249

3 045

3 045

81

81

69

69

170

170

73

73

1 248

1 248

4 748

4 748

11 682

11 682

KIRJANPITOARVO 31.12.2019, NETTO

KIRJANPITOARVO 31.12.2019, NETTO

2 392

2 392

3 679

3 679

85

85

65

65

110

110

70

70

1 325

1 325

3 653

3 653

11 380

11 380

2.3   PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET

PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET

Komission edustaman EU:n osuutta Euroopan investointirahastossa (EIR) käsitellään kirjanpidossa osakkuusyrityksenä pääomaosuusmenetelmää soveltaen. EIR toimii EU:n rahoituslaitoksena. Se on erikoistunut tarjoamaan riskipääomaa ja takauksia pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset). EIR on sijoittautunut Luxemburgiin. Se toimii julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutena, jonka jäseniä ovat Euroopan investointipankki (EIP), EU ja ryhmä rahoituslaitoksia. EU:n omistusosuus EIR:ssä 31. joulukuuta 2020 oli 29,7 prosenttia (29,7 % vuonna 2019) ja ääniosuus 29,7 prosenttia (29,7 % vuonna 2019). EIR:n on perussääntönsä mukaisesti siirrettävä vuotuisesta nettotuloksestaan vähintään 20 prosenttia sääntömääräiseen rahastoon, kunnes rahaston kumulatiiviset varat ovat kymmenen prosenttia merkitystä pääomasta. Tätä rahastoa ei saa käyttää voitonjakoon.

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Euroopan investointirahasto |
| Osuus 31.12.2019 | 591 |
| Rahoitusosuudet | — |
| Saadut osingot | — |
| Osuus nettotuloksesta | 38 |
| Osuus nettovaroista | (42) |
| Osuus 31.12.2020 | 588 |

miljoonaa euroa

Euroopan investointirahasto

Osuus 31.12.2019

Osuus 31.12.2019

591

591

Rahoitusosuudet

Rahoitusosuudet

—

—

Saadut osingot

Saadut osingot

—

—

Osuus nettotuloksesta

Osuus nettotuloksesta

38

38

Osuus nettovaroista

Osuus nettovaroista

(42)

(42)

Osuus 31.12.2020

Osuus 31.12.2020

588

588

Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu EU:lle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| EIR yhteensä | EIR yhteensä |
| Varat | 3 256 | 2 965 |
| Velat | (1 277 ) | (975) |
| Tulot | 322 | 337 |
| Menot | (194) | (161) |
| Ylijäämä/(alijäämä) | 129 | 176 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

EIR yhteensä

EIR yhteensä

Varat

Varat

3 256

3 256

2 965

2 965

Velat

Velat

(1 277 )

(1 277 )

(975)

(975)

Tulot

Tulot

322

322

337

337

Menot

Menot

(194)

(194)

(161)

(161)

Ylijäämä/(alijäämä)

Ylijäämä/(alijäämä)

129

129

176

176

Edellä esitetty taloudellisten tietojen yhteenveto täsmäytetään EIR:ssä olevan omistusosuuden kirjanpitoarvon kanssa seuraavasti:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Osakkuusyrityksen nettovarat | 1 979 | 1 990 |
| Euroopan komission omistusosuus EIR:ssä | 29,7  % | 29,7  % |
| Kirjanpitoarvo | 588 | 591 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Osakkuusyrityksen nettovarat

Osakkuusyrityksen nettovarat

1 979

1 979

1 990

1 990

Euroopan komission omistusosuus EIR:ssä

Euroopan komission omistusosuus EIR:ssä

29,7  %

29,7  %

29,7  %

29,7  %

Kirjanpitoarvo

Kirjanpitoarvo

588

588

591

591

Komission edustama EU on maksanut merkitsemistään osakkeista EIR:n pääomasta 20 prosenttia 31. joulukuuta 2020. Jäljelle jäävä osuus, jota ei ole vaadittu maksettavaksi, on

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | EIR:n pääoma yhteensä | EU:n merkitsemä osuus |
| Osakepääoma yhteensä | 4 500 | 1 337 |
| Maksettu | (900) | (267) |
| Maksamista ei ole pyydetty | 3 600 | 1 070 |

miljoonaa euroa

EIR:n pääoma yhteensä

EU:n merkitsemä osuus

Osakepääoma yhteensä

Osakepääoma yhteensä

4 500

4 500

1 337

1 337

Maksettu

Maksettu

(900)

(900)

(267)

(267)

Maksamista ei ole pyydetty

Maksamista ei ole pyydetty

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4   RAHOITUSVARAT

RAHOITUSVARAT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 2.4.1 | 16 134 | 15 211 |
| Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat | 2.4.2 | 193 | 134 |
| Lainat | 2.4.3 | 82 887 | 51 368 |
| | | 99 214 | 66 714 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 2.4.1 | 3 453 | 3 196 |
| Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat | 2.4.2 | 6 | 3 |
| Lainat | 2.4.3 | 10 422 | 1 316 |
| | | 13 881 | 4 514 |
| Yhteensä | | 113 095 | 71 228 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2020

31.12.2019

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

2.4.1

2.4.1

16 134

16 134

15 211

15 211

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

2.4.2

2.4.2

193

193

134

134

Lainat

Lainat

2.4.3

2.4.3

82 887

82 887

51 368

51 368

99 214

99 214

66 714

66 714

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

2.4.1

2.4.1

3 453

3 453

3 196

3 196

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

2.4.2

2.4.2

6

6

3

3

Lainat

Lainat

2.4.3

2.4.3

10 422

10 422

1 316

1 316

13 881

13 881

4 514

4 514

Yhteensä

Yhteensä

113 095

113 095

71 228

71 228

2.4.1   
  Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| BUFI-sijoitukset | 1 598 | 1 863 |
| Selvitystilassa oleva EHTY | 1 445 | 1 459 |
| Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki | 188 | 188 |
| Euroopan ulkosuhdehallinnon paikallisen henkilöstön eläkesuunnitelma | 73 | 75 |
| | 3 304 | 3 585 |
| Talousarviotakauksia varten perustetut takuurahastot: | | |
| ESIR-takuurahasto | 7 526 | 6 654 |
| Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto | 2 794 | 2 545 |
| EKKR-takuurahasto | 692 | 595 |
| | 11 012 | 9 794 |
| EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet: | | |
| Horisontti 2020 | 3 097 | 2 455 |
| Verkkojen Eurooppa -väline | 764 | 699 |
| Pk-yrityksille tarkoitetut EU:n pääomajärjestelyt | 533 | 507 |
| Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE) | 163 | 166 |
| Vihreän kasvun rahasto | 143 | 70 |
| Energiatehokkuuden rahoitusväline | 104 | 105 |
| Riskinjakorahoitusväline | 96 | 597 |
| Riskipääomatoimet | 82 | 112 |
| Muut | 289 | 317 |
| | 5 271 | 5 028 |
| Yhteensä | 19 587 | 18 407 |
| Pitkäaikaiset | 16 134 | 15 211 |
| Lyhytaikaiset | 3 453 | 3 196 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

BUFI-sijoitukset

BUFI-sijoitukset

1 598

1 598

1 863

1 863

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

1 445

1 445

1 459

1 459

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

188

188

188

188

Euroopan ulkosuhdehallinnon paikallisen henkilöstön eläkesuunnitelma

Euroopan ulkosuhdehallinnon paikallisen henkilöstön eläkesuunnitelma

73

73

75

75

3 304

3 304

3 585

3 585

Talousarviotakauksia varten perustetut takuurahastot:

Talousarviotakauksia varten perustetut takuurahastot:

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

7 526

7 526

6 654

6 654

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

2 794

2 794

2 545

2 545

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

692

692

595

595

11 012

11 012

9 794

9 794

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet:

EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet:

Horisontti 2020

Horisontti 2020

3 097

3 097

2 455

2 455

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -väline

764

764

699

699

Pk-yrityksille tarkoitetut EU:n pääomajärjestelyt

Pk-yrityksille tarkoitetut EU:n pääomajärjestelyt

533

533

507

507

Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE)

Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto (EFSE)

163

163

166

166

Vihreän kasvun rahasto

Vihreän kasvun rahasto

143

143

70

70

Energiatehokkuuden rahoitusväline

Energiatehokkuuden rahoitusväline

104

104

105

105

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

96

96

597

597

Riskipääomatoimet

Riskipääomatoimet

82

82

112

112

Muut

Muut

289

289

317

317

5 271

5 271

5 028

5 028

Yhteensä

Yhteensä

19 587

19 587

18 407

18 407

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

16 134

16 134

15 211

15 211

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

3 453

3 453

3 196

3 196

Edellä esitetystä 19 587 miljoonan euron kokonaismäärästä EU:lla on myytävissä olevia rahoitusvaroja sijoitettuna

| — | velkapapereihin (esim. joukkovelkakirjat) 14 862 miljoonaa euroa (14 998 miljoonaa euroa vuonna 2019) |
| --- | --- |

—

velkapapereihin (esim. joukkovelkakirjat) 14 862 miljoonaa euroa (14 998 miljoonaa euroa vuonna 2019)

| — | oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin 4 071 miljoonaa euroa (2 801 miljoonaa euroa vuonna 2019) |
| --- | --- |

—

oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin 4 071 miljoonaa euroa (2 801 miljoonaa euroa vuonna 2019)

| — | rahamarkkinarahastoihin (kuten EIP:n Unitary-rahamarkkinarahastoon) 654 miljoonaa euroa (608 miljoonaa euroa vuonna 2019). |
| --- | --- |

—

rahamarkkinarahastoihin (kuten EIP:n Unitary-rahamarkkinarahastoon) 654 miljoonaa euroa (608 miljoonaa euroa vuonna 2019).

BUFI-sijoitukset

BUFI-sijoitukset

Kilpailuasioihin liittyvät alustavasti maksetut sakot kohdennetaan erilliseen rahastoon (BUFI). Komissio sijoittaa kyseiset varat myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltaviin vieraan pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin.

Selvitystilassa oleva EHTY

Selvitystilassa oleva EHTY

Kaikki selvitystilassa olevan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) myytävissä oleviin rahoitusvaroihin kuuluvat sijoitukset ovat toimivilla markkinoilla noteerattuja euromääräisiä vieraan pääoman ehtoisia arvopapereita.

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

EU on investoinut Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) pääomaan, josta sillä oli 90 044 osaketta 31. joulukuuta 2020 (90 044 osaketta myös vuonna 2019). Niiden osuus on kolme prosenttia merkitystä osakepääomasta yhteensä. EU on sijoittanut osakepääomaa yhteensä 900 miljoonaa euroa, josta 713:a miljoonaa ei ole pyydetty maksettavaksi. EBRD:n perustamissopimuksen mukaan osakkailla on sopimusperusteisia rajoituksia, joiden mukaan esimerkiksi osakkeet eivät ole siirrettäviä ja omistusosuus voidaan myydä enintään hankintahintaan. EU:n investoinnit EBRD:ssä arvostetaan käypään arvoon. Alkuperäinen hankintahinta katsotaan parhaaksi arvioksi käyvästä hinnasta, erityisesti edellä mainittujen sopimusperusteisten rajoitteiden vuoksi. Vaikka EBRD:n osakkeita ei noteerata pörssissä, viime aikoina on tehty sen pääomaa koskevia transaktioita (pääoman nimellisarvon mukainen liikkeeseenlasku), mikä viittaa siihen, että hankintahinta on tässä tilanteessa paras arvio käyvästä hinnasta.

TALOUSARVIOTAKAUKSIA VARTEN PERUSTETUT TAKUURAHASTOT

TALOUSARVIOTAKAUKSIA VARTEN PERUSTETUT TAKUURAHASTOT

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto on perustettu ESIR-asetuksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/1017 (23)) mukaisesti likviditeettipuskuriksi potentiaalisten tappioiden varalta, joita EIP voi joutua kattamaan niiden rahoitus- ja investointitoimiensa osalta, joille on ESIR-sopimuksen nojalla myönnetty ESIR-rahaston EU-takaus – ks. liitetieto 4.1.1. ESIR-takuurahasto rahoitetaan EU:n talousarviosta saatavilla rahoitusosuuksilla. Se saa rahoitusta myös sijoittamiensa varojen tuotoista sekä tuotoista, jotka EU saa palkkioksi ESIR-sopimuksen mukaisesti myönnetyistä takauksista. Takuurahastolle siirretään myös varat, jotka EIP perii takaisin niiltä velallisilta, joiden maksulaiminlyöntien vuoksi on jouduttu suorittamaan maksuja takauksen perusteella. Takuurahastolla oli vuoden 2020 lopussa varoja 8 028 miljoonaa euroa (6 688 miljoonaa euroa vuonna 2019), joista 7 526 miljoonaa euroa oli sijoitettu myytävissä oleviin rahoitusvaroihin (6 654 miljoonaa euroa vuonna 2019). Lisäksi on sidottu mutta ei vielä maksettu rahastoon 931 miljoonaa euroa (1 879 miljoonaa euroa vuonna 2019), jotka on sisällytetty talousarviosta maksattamatta oleviin sitoumuksiin ja myös ilmoitettu liitetiedossa 5.1 talousarviositoumuksina, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi. Rahastoa rahoitetaan asteittain, kunnes varoja on 9,1 miljardia euroa eli 35 prosenttia ESIR-rahaston EU-takauksien kokonaismäärästä.

23

4.1.1

5.1

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta katetaan lainat, joille on myönnetty takaus EU:n talousarviosta. Tällaisiin kuuluvat etenkin EIP:n omista varoista rahoitetut EU:n ulkopuolelle myönnetyt EIP:n lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat ja EU:n ulkopuolisille maille myönnetyt Euratom-lainat – ks. liitetieto 4.1.1. Takuurahasto on EIP:n hallinnoima, ja sillä katetaan EU:n takaamiin lainoihin liittyvät maksujen laiminlyönnit. Rahastoa rahoitetaan unionin talousarviosta suoritettavilla maksuilla, rahaston sijoitusten korkotuotoilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahasto on suorittanut maksuja takauksen perusteella. Ulkoisten toimien takuurahastolla pitäisi olla varoja tavoitemäärä, joka vastaa yhdeksää prosenttia lainakannasta vuoden lopussa. Tavoitemäärän ja rahaston varojen vuoden lopun arvon välinen erotus katetaan EU:n talousarviosta vuonna n + 2, ja mahdollinen ylijäämä maksetaan takaisin EU:n talousarvioon. Ulkoisten toimien takuurahastolla oli vuoden 2020 lopussa varoja 2 813 miljoonaa euroa (2 590 miljoonaa euroa vuonna 2019), joista 2 794 miljoonaa euroa oli sijoitettu myytävissä oleviin rahoitusvaroihin (2 545 miljoonaa euroa vuonna 2019).

4.1.1

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

EKKR-asetuksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1601) mukaisesti on perustettu EKKR-takuurahasto. Se toimii likviditeettipuskurina, jos unionin takuun perusteella esitetään maksuvaatimuksia asianomaisten EKKR-takuusopimusten mukaisesti. EKKR-takuurahastoa rahoitetaan EU:n talousarviosta maksettavin rahoitusosuuksin, 11. EKR:stä EU:n talousarvioon maksettavin rahoitusosuuksin sekä jäsenvaltioiden ja muiden rahoittajien vapaaehtoisin rahoitusosuuksin. Rahasto saa rahoitusta myös sijoitettujen varojen tuotoista, maksut laiminlyöneiltä velallisilta takaisinperityistä määristä sekä tuloista ja kaikista muista maksuista, jotka EU on saanut EKKR-takuusopimusten perusteella. EKKR-takuurahastoa on kasvatettu 750 miljoonaan euroon eli 50 prosenttiin EU:n talousarviosta katettavien EKKR-takausvelvoitteiden kokonaismäärästä ja kasvatettu tämänkin jälkeen muista rahoitusosuuksista peräisin olevilla varoilla. EKKR-takuurahastolla oli vuoden 2020 lopussa varoja 804 miljoonaa euroa (600 miljoonaa euroa vuonna 2019), joista 692 miljoonaa euroa on sijoitettu myytävissä oleviin rahoitusvaroihin (595 miljoonaa euroa vuonna 2019).

EU:N TALOUSARVIOSTA RAHOITETUT RAHOITUSVÄLINEET

EU:N TALOUSARVIOSTA RAHOITETUT RAHOITUSVÄLINEET

Horisontti 2020

Horisontti 2020

Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020:n (2014–2020) perustamisasetuksen mukaisesti on otettu käyttöön uusia rahoitusvälineitä, joilla voidaan parantaa tutkimus- ja innovointitoimintaa (T&I) harjoittavien yhteisöjen rahoituksen saantia. Nämä välineet ovat seuraavat:

| — | InnovFin-laina- ja takauspalvelu T&I-toimintaa varten, jonka puitteissa komissio jakaa taloudellisen riskin, joka liittyy EIP:n toteuttamien uusien rahoitustoimien salkkuun |
| --- | --- |

—

InnovFin-laina- ja takauspalvelu T&I-toimintaa varten, jonka puitteissa komissio jakaa taloudellisen riskin, joka liittyy EIP:n toteuttamien uusien rahoitustoimien salkkuun

InnovFin-laina- ja takauspalvelu T&I-toimintaa varten

| — | pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmä ja pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline (SIUGI), joka muodostuu EIR:n hallinnoimista takausjärjestelyistä, joista tarjotaan takauksia ja vastatakauksia rahoituksen välittäjien uusille lainasalkuille (komissio jakaa SIUGIn puitteissa jäsenvaltioiden, EIR:n ja EIP:n kanssa annettuihin takauksiin liittyvän taloudellisen riskin) |
| --- | --- |

—

pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmä ja pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline (SIUGI), joka muodostuu EIR:n hallinnoimista takausjärjestelyistä, joista tarjotaan takauksia ja vastatakauksia rahoituksen välittäjien uusille lainasalkuille (komissio jakaa SIUGIn puitteissa jäsenvaltioiden, EIR:n ja EIP:n kanssa annettuihin takauksiin liittyvän taloudellisen riskin)

pk-yritysten InnovFin-takausjärjestelmä ja pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline (SIUGI)

| — | EIR:n hallinnoima InnovFin-pääomajärjestely T&I-toimintaa varten, josta tarjotaan sijoituksia pääomasijoitusrahastoihin |
| --- | --- |

—

EIR:n hallinnoima InnovFin-pääomajärjestely T&I-toimintaa varten, josta tarjotaan sijoituksia pääomasijoitusrahastoihin

EIR:n hallinnoima InnovFin-pääomajärjestely T&I-toimintaa varten

| — | Euroopan innovaationeuvoston rahasto, joka tarjoaa oman pääoman ehtoista rahoitusta innovoinnin ja markkinoille saattamiseen liittyvien toimien vauhdittamiseen. Euroopan innovaationeuvoston rahastoa rahoitetaan ensisijaisesti vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kautta. Komissio on kuitenkin myöntänyt Horisontti 2020 -puiteohjelmasta varoja pilottihankkeeseen, jolla Euroopan innovaationeuvosto perustettiin. |
| --- | --- |

—

Euroopan innovaationeuvoston rahasto, joka tarjoaa oman pääoman ehtoista rahoitusta innovoinnin ja markkinoille saattamiseen liittyvien toimien vauhdittamiseen. Euroopan innovaationeuvoston rahastoa rahoitetaan ensisijaisesti vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kautta. Komissio on kuitenkin myöntänyt Horisontti 2020 -puiteohjelmasta varoja pilottihankkeeseen, jolla Euroopan innovaationeuvosto perustettiin.

Euroopan innovaationeuvoston rahasto

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -rahoitusväline on perustettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1316/2013 (24) mukaisesti helpottamaan infrastruktuurihankkeiden mahdollisuuksia saada rahoitusta liikenteen, televiestinnän ja energian aloilla. Sitä hallinnoi EIR EU:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. Tämä vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline on jatkoa TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmälle ja hankejoukkolainoja koskevan aloitteen pilottivaiheelle. Se tarjoaa lainarahoituksen riskinjakoa etuoikeutettujen ja etuoikeusasemaltaan huonompien lainojen ja takausten muodossa. Kaikki EIP:n käyttämät Verkkojen Eurooppa -välineen toimet kohdennetaan EIP:n kanssa tehdyn valtuutussopimuksen ensimmäisen muutoksen seurauksena 19. kesäkuuta 2019 jälkeen jompaankumpaan seuraavista kahdesta salkusta: velkasalkkuun tai ei-arvopaperistettavaan rahoitussalkkuun, johon sovelletaan uutta salkkuun perustuvaa riskinjakoa.

24

Pk-yrityksille tarkoitetut EU:n pääomajärjestelyt

Pk-yrityksille tarkoitetut EU:n pääomajärjestelyt

Nämä ovat EIR:n hallinnoimia oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä, jotka rahoitetaan COSME-ohjelmasta, CIP- ja MAP-ohjelmista sekä kasvua ja työllisyyttä koskevasta aloitteesta. Niillä tuetaan pk-yritysten perustamista ja käynnistys- (start-up-) ja kasvuvaiheessa olevien pk-yritysten rahoittamista EU:ssa investoimalla sopiviin erikoistuneisiin pääomasijoitusrahastoihin.

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

EU takaa riskinjakorahoitusvälineen avulla EIP:lle lainat ja takaukset, jotka EIP antaa tukikelpoisille tutkimushankkeille. Tähän otsakkeeseen kuuluvia myytävissä olevia rahoitusvaroja käytetään kattamaan EU:n rahoitusriskiä, joka johtuu siitä, että EIP voi esittää EU:n takausta koskevia vaatimuksia. EU on budjetoinut vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen puitteissa riskinjakorahoitusvälineelle euroja yhteensä enintään yhden miljardin. Vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä riskinjakorahoitusvälineelle ei osoitettu uusia rahoitusosuuksia EU:n talousarviosta. Koska merkittävä osa riskinjakorahoitusvälineen maksamattomista toimista on jo maksettu takaisin EIP:lle, EIP vapautti EU:n takuun osittain vuosina 2019 ja 2020. Tämä johti EU:n ehdollisen velan vähenemiseen (ks. liitetieto 4.1.3). Tämän jälkeen myytävissä olevat EU:n rahoitusvarat ovat vuoden 2020 lopussa huomattavasti pienemmät, koska EIP maksoi vuonna 2020 takaisin 500 miljoonaa euroa EU:n rahoitusosuudesta komissiolle. Nämä varat käytettiin pääasiassa Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisten EU:n rahoitusvälineiden vahvistamiseen.

4.1.3

2.4.2   
  Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Johdannaistyyppi | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Nimellisarvo | Käypä arvo | Nimellisarvo | Käypä arvo |
| Valuuttatermiinisopimus | 417 | 6 | 393 | 3 |
| Pääomasijoitussalkun takaus | 3 197 | 193 | 1 439 | 134 |
| Yhteensä | 3 614 | 199 | 1 832 | 137 |
| Pitkäaikaiset | 3 197 | 193 | 1 439 | 134 |
| Lyhytaikaiset | 417 | 6 | 393 | 3 |

miljoonaa euroa

Johdannaistyyppi

31.12.2020

31.12.2019

Nimellisarvo

Käypä arvo

Nimellisarvo

Käypä arvo

Valuuttatermiinisopimus

Valuuttatermiinisopimus

417

417

6

6

393

393

3

3

Pääomasijoitussalkun takaus

Pääomasijoitussalkun takaus

3 197

3 197

193

193

1 439

1 439

134

134

Yhteensä

Yhteensä

3 614

3 614

199

199

1 832

1 832

137

137

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

3 197

3 197

193

193

1 439

1 439

134

134

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

417

417

6

6

393

393

3

3

EU tekee valuuttatermiinisopimuksia suojautuakseen ESIR-takuurahaston hallussa oleviin Yhdysvaltain dollarin määräisiin velkapapereihin liittyvältä valuuttariskiltä. Valuuttatermiinisopimusten mukaisesti EU on velvollinen maksamaan edellä olevassa taulukossa esitetyn sovitun nimellismäärän ulkomaanvaluutassa (pay leg), ja sille maksetaan sovittu nimellismäärä euroissa (receive leg) sopimuksen erääntymispäivänä. Nämä johdannaissopimukset arvostetaan käypään arvoon tilinpäätöspäivänä ja luokitellaan käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettaviksi rahoitusvaroiksi tai veloiksi riippuen siitä, onko niiden käypä arvo positiivinen vai negatiivinen.

Pääomasijoitussalkun takaus -otsake koostuu EU:n rahoituslaitoksille antamista pääomasijoitussalkkuja koskevista takauksista, jotka luokitellaan johdannaisinstrumentiksi ja arvostetaan rahoitusvaroihin tai rahoitusvelkoihin käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta. Kokonaismäärä vastaa pääasiassa EU:n EIP-ryhmälle antamaa ESIR-takausta, ja EIP:n ja EIR:n oman pääoman ehtoisten sijoitusten nostettu määrä on 2 223 miljoonaa euroa (1 420 miljoonaa euroa vuonna 2019). Rahaston pääomasijoitussalkun EU-takauksen käypä arvo oli 164 miljoonaa euroa (134 miljoonaa euroa vuonna 2019).

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvarojen hierarkia

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvarojen hierarkia

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat | 15 383 | 15 482 |
| Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat | 2 712 | 1 543 |
| Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon | 1 691 | 1 518 |
| Yhteensä | 19 786 | 18 544 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

15 383

15 383

15 482

15 482

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

2 712

2 712

1 543

1 543

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

1 691

1 691

1 518

1 518

Yhteensä

Yhteensä

19 786

19 786

18 544

18 544

Varainhoitovuoden aikana ei tehty siirtoja tasojen 1 ja 2 välillä.

Niiden rahoitusvarojen täsmäytys, joiden arvo määritettiin arvostusmenetelmillä, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon (taso 3)

Niiden rahoitusvarojen täsmäytys, joiden arvo määritettiin arvostusmenetelmillä, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon (taso 3)

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Alkusaldo 1.1.2020 | 1 518 |
| Ostot, myynnit, liikkeeseenlaskut ja suoritukset | 179 |
| Kauden aikana syntyneet voitot tai tappiot, jotka kirjataan rahoitustuottoihin tai -kuluihin | 10 |
| Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin | (17) |
| Siirrot tasolle 3 | — |
| Siirrot tasolta 3 | — |
| Muut | 1 |
| Loppusaldo 31.12.2020 | 1 691 |

miljoonaa euroa

Alkusaldo 1.1.2020

Alkusaldo 1.1.2020

1 518

1 518

Ostot, myynnit, liikkeeseenlaskut ja suoritukset

Ostot, myynnit, liikkeeseenlaskut ja suoritukset

179

179

Kauden aikana syntyneet voitot tai tappiot, jotka kirjataan rahoitustuottoihin tai -kuluihin

Kauden aikana syntyneet voitot tai tappiot, jotka kirjataan rahoitustuottoihin tai -kuluihin

10

10

Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin

Voitot tai tappiot, jotka kirjataan nettovaroihin

(17)

(17)

Siirrot tasolle 3

Siirrot tasolle 3

—

Siirrot tasolta 3

Siirrot tasolta 3

—

—

Muut

Muut

1

1

Loppusaldo 31.12.2020

Loppusaldo 31.12.2020

1 691

1 691

2.4.3   
  Lainat

Lainat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Rahoitusapuna myönnetyt lainat | 2.4.3.1 | 93 193 | 52 564 |
| Lainat talousarvion ohjelmille ja määräaikaistalletukset | 2.4.3.2 | 116 | 121 |
| Yhteensä | | 93 309 | 52 684 |
| Pitkäaikaiset | | 82 887 | 51 368 |
| Lyhytaikaiset | | 10 422 | 1 316 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2020

31.12.2019

Rahoitusapuna myönnetyt lainat

Rahoitusapuna myönnetyt lainat

2.4.3.1

2.4.3.1

93 193

93 193

52 564

52 564

Lainat talousarvion ohjelmille ja määräaikaistalletukset

Lainat talousarvion ohjelmille ja määräaikaistalletukset

2.4.3.2

2.4.3.2

116

116

121

121

Yhteensä

Yhteensä

93 309

93 309

52 684

52 684

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

82 887

82 887

51 368

51 368

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

10 422

10 422

1 316

1 316

2.4.3.1   Rahoitusapuna myönnetyt lainat

Rahoitusapuna myönnetyt lainat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | ERVM | SURE | Maksutaselainat | Makrotaloudellinen rahoitusapu | Euratom | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2019 | 47 394 | — | 201 | 4 754 | 214 | 52 564 |
| Uudet lainat | — | 39 500 | — | 1 675 | 100 | 41 275 |
| Takaisinmaksut | — | — | — | (617) | (35) | (651) |
| Valuuttakurssierot | — | — | — | — | — | — |
| Kirjanpitoarvon muutokset | 2 | 3 | 0 | 0 | 0 | 6 |
| Arvonalennus | — | — | — | — | — | — |
| Yhteensä 31.12.2020 | 47 396 | 39 503 | 201 | 5 813 | 279 | 93 193 |
| Pitkäaikaiset | 37 050 | 39 500 | 200 | 5 783 | 250 | 82 783 |
| Lyhytaikaiset | 10 346 | 3 | 1 | 30 | 29 | 10 410 |

miljoonaa euroa

ERVM

SURE

Maksutaselainat

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Euratom

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2019

Yhteensä 31.12.2019

47 394

47 394

—

—

201

201

4 754

4 754

214

214

52 564

52 564

Uudet lainat

Uudet lainat

—

39 500

39 500

—

—

1 675

1 675

100

100

41 275

41 275

Takaisinmaksut

Takaisinmaksut

—

—

—

—

—

—

(617)

(617)

(35)

(35)

(651)

(651)

Valuuttakurssierot

Valuuttakurssierot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kirjanpitoarvon muutokset

Kirjanpitoarvon muutokset

2

2

3

3

0

0

0

0

0

0

6

6

Arvonalennus

Arvonalennus

—

—

—

—

—

—

Yhteensä 31.12.2020

Yhteensä 31.12.2020

47 396

47 396

39 503

39 503

201

201

5 813

5 813

279

279

93 193

93 193

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

37 050

37 050

39 500

39 500

200

200

5 783

5 783

250

250

82 783

82 783

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

10 346

10 346

3

3

1

1

30

30

29

29

10 410

10 410

Rahoitusapuna myönnettävien lainojen nimellisarvo oli 92 565 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2020 (51 941 miljoonaa euroa vuonna 2019). Kirjanpitoarvon muutos vastaa kertyneen koron muutosta.

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista (ERVM) voidaan myöntää jäsenvaltiolle unionin taloudellista apua, jos poikkeukselliset tapahtumat, joihin jäsenvaltio ei voi vaikuttaa, ovat aiheuttaneet kyseiselle jäsenvaltiolle vaikeuksia tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa sille niitä. Taloudellinen apu myönnetään lainan tai luottojärjestelyn muodossa. Toukokuun 9. päivänä 2010 kokoontuneen Ecofin-neuvoston päätelmissä järjestelyn enimmäismäärä rajoitetaan 60 miljardiin euroon, mutta jäsenvaltioille myönnettävien lainojen tai luottojärjestelyjen pääoma rajoitetaan omien varojen enimmäismäärän mukaisten maksumäärärahojen liikkumavaraan. ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta. Nykyisten suunnitelmien mukaan Euroopan ERVM ei enää osallistu uusiin rahoitusohjelmiin eikä tee uusia sopimuksia lainajärjestelyistä.

Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE) on uusi eurooppalainen väline, joka auttaa pitämään ihmiset työssä ja työpaikoissa, joihin koronaviruspandemia vaikuttaa. Tämän tukivälineen kautta jäsenvaltiot voivat pyytää EU:lta rahoitusapua koronakriisistä johtuviin äkillisesti ja huomattavasti kasvaneisiin kansallisiin julkisiin menoihin. Nämä menot voivat liittyä kansallisiin työajan lyhentämisjärjestelyihin sekä vastaaviin toimenpiteisiin, jotka voivat koskea myös itsenäisiä ammatinharjoittajia, sekä joihinkin terveyteen liittyviin toimenpiteisiin erityisesti työpaikoilla. Siitä voidaan myöntää rahoitusapua enintään 100 miljardia euroa lainojen muodossa asianomaisille jäsenvaltioille. Välineen perustana ovat 25 miljardin euron takaukset, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet komissiolle. Komissio voi neuvoston asetuksen (EU) 2020/672 mukaan tehdä lainasopimuksen jäsenvaltion kanssa vasta sen jälkeen, kun komissio on tehnyt ehdotuksen SURE-tukivälineestä tarjottavaa rahoitusapua koskevan täytäntöönpanopäätöksen ja neuvosto on hyväksynyt sen. Neuvosto oli 31. joulukuuta 2020 hyväksynyt rahoitusapua 90 363 miljoonaa euroa, joista komissio oli tehnyt jäsenvaltioiden kanssa 85 863 miljoonan euron lainasopimukset ja maksanut jäsenvaltioille 39 500 miljoonaa euroa (nimellismäärinä). Jäljellä olevat sovitut lainasopimuksen määrät maksetaan vuonna 2021. SURE-lainoihin liittyvien ehdollisten velkojen osalta ks. myös liitetieto 4.1.2.

4.1.2

Maksutaselaina on politiikkalähtöinen rahoitusväline, jolla tarjotaan keskipitkän aikavälin rahoitustukea EU:n jäsenvaltioille, jotka eivät ole ottaneet euroa käyttöön. Välineestä voidaan myöntää lainoja jäsenvaltioille, joilla on maksutasetta tai pääomatasetta koskevia vaikeuksia tai joita tällaiset vaikeudet vakavasti uhkaavat. Välineestä myönnettävien maksattamatta olevien lainojen enimmäismäärä on rajoitettu 50 miljardiin euroon. Maksutaselainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus EU:n talousarviosta.

Makrotaloudellinen apu on rahoitusapua, jota EU tarjoaa maksutasevaikeuksissa oleville kumppanimailleen. Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän tai pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten tarkoituksenmukaisesta yhdistelmästä. Yleensä sillä täydennetään Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) tukemien rakennemuutos- ja uudistusohjelmien rahoitusta. Näille lainoille on myönnetty takaus ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta. Makrotaloudelliseen rahoitusapuun kuuluvia lainoja nostettiin 31. joulukuuta 2020 päättyneen vuoden aikana yhteensä 1 675 miljoonaa euroa. Summasta 1 100 miljoonaa euroa maksettiin Ukrainalle, 250 miljoonaa euroa Jordanialle ja 325 miljoonaa euroa muille maille. Makrotaloudellisen rahoitusavun lainoihin liittyvien ehdollisten velkojen osalta ks. myös liitetieto 4.1.2.

4.1.2

Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom, jota edustaa komissio) myöntää lainoja sekä jäsenvaltioille että muille maille sekä molempien yhteisöille energia-alan laitoksiin liittyvien hankkeiden rahoittamista varten. Euratom-lainojen kattamiseksi oli saatu 279 miljoonan euron takaukset (214 miljoonaa euroa vuonna 2019) kolmansilta. Euratomin lainoihin liittyvien ehdollisten velkojen osalta ks. myös liitetieto 4.1.2.

4.1.2

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| --- | --- | --- |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | 0,50  % – 3,75  % | 0,50  % – 3,75  % |
| Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE) | 0,00  % – 0,30  % | — |
| Maksutaselainat | 2,88  % | 2,88  % |
| Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat | 0,00  % – 3,69  % | 0,00  % – 3,82  % |
| Euratom | 0,00  % – 5,76  % | 0,08  % – 5,76  % |

31.12.2020

31.12.2019

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE)

Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE)

0,00  % – 0,30  %

0,00  % – 0,30  %

—

—

Maksutaselainat

Maksutaselainat

2,88  %

2,88  %

2,88  %

2,88  %

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,82  %

0,00  % – 3,82  %

Euratom

Euratom

0,00  % – 5,76  %

0,00  % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

0,08  % – 5,76  %

2.4.3.2   Lainat talousarvion ohjelmille ja määräaikaistalletukset

Lainat talousarvion ohjelmille ja määräaikaistalletukset

Talousarvion ohjelmien lainoja ovat lainat, jotka myönnetään suotuisin ehdoin osana yhteistyötä kolmansien maiden kanssa (esim. MEDA-ohjelman Euro–Välimeri-kumppanuuden puitteissa), ja lainat, jotka myönnetään EU:n työllisyys- ja sosiaalialan innovaatio-ohjelmasta ja EU:n sähköistämisen rahoittamista koskevasta aloitteesta.

Määräaikaistalletukset sisältävät määrät, joiden maturiteetti on yli kolme kuukautta ja jotka eivät täytä muiden rahavarojen määritelmää.

Talousarvion ohjelmien lainojen ja määräaikaistalletusten nimellisarvo oli 768 miljoonaa euroa (728 miljoonaa euroa vuonna 2019).

Talousarvion ohjelmien lainojen arvon alentuminen

Talousarvion ohjelmien lainojen arvon alentuminen

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 | Lisäykset | Peruutukset | Luottotappiot | Muut | 31.12.2020 |
| Lainat talousarvion ohjelmille | 10 | 3 | — | — | — | 13 |
| EU:lle siirretyt lainat | 658 | 73 | — | — | (4) | 726 |
| Yhteensä | 668 | 76 | — | — | (4) | 739 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

Lisäykset

Peruutukset

Luottotappiot

Muut

31.12.2020

Lainat talousarvion ohjelmille

Lainat talousarvion ohjelmille

10

10

3

3

—

—

—

—

—

—

13

13

EU:lle siirretyt lainat

EU:lle siirretyt lainat

658

658

73

73

—

—

—

—

(4)

(4)

726

726

Yhteensä

Yhteensä

668

668

76

76

—

—

—

—

(4)

(4)

739

739

EU:lle siirretyt lainat ovat EU:n takaamia EIP:n myöntämiä lainoja, joiden takaisinmaksu on laiminlyöty. Kaikki näihin lainoihin liittyvät oikeudet on siirretty EU:lle sen jälkeen, kun maksut suoritettiin ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta tai ESIR-takuurahastosta. Näiden kokonaan luottotappioiksi kirjattujen lainojen kokonaismäärä on 726 miljoonaa euroa (658 miljoonaa euroa vuonna 2019). Takauksiin perustuvat vaatimukset katettiin osittain aiempina vuosina tehdyillä rahoitustoimintaa koskevilla varauksilla. EU:n ja EIP:n välisten asiaa koskevien sopimusten mukaisesti EIP toteuttaa takaisinperintämenettelyt EU:n puolesta.

2.5   ENNAKKOMAKSUT

ENNAKKOMAKSUT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Ennakkomaksut | 2.5.1 | 30 574 | 22 135 |
| Muut ennakot jäsenvaltioille | 2.5.2 | 3 825 | 4 045 |
| Rahoitusosuudet erityisrahastoissa | | 119 | 60 |
| | | 34 519 | 26 240 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Ennakkomaksut | 2.5.1 | 24 902 | 22 314 |
| Muut ennakot jäsenvaltioille | 2.5.2 | 3 327 | 2 892 |
| | | 28 229 | 25 206 |
| Yhteensä | | 62 748 | 51 446 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2020

31.12.2019

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5.1

2.5.1

30 574

30 574

22 135

22 135

Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

2.5.2

2.5.2

3 825

3 825

4 045

4 045

Rahoitusosuudet erityisrahastoissa

Rahoitusosuudet erityisrahastoissa

119

119

60

60

34 519

34 519

26 240

26 240

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

2.5.1

2.5.1

24 902

24 902

22 314

22 314

Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

2.5.2

2.5.2

3 327

3 327

2 892

2 892

28 229

28 229

25 206

25 206

Yhteensä

Yhteensä

62 748

62 748

51 446

51 446

Eri ohjelmista suoritettavien ennakkomaksujen on oltava riittävän suuria, jotta tuensaajalla on riittävästi käteisvaroja hankkeen aloittamista ja edistämistä varten. Samalla on kuitenkin suojattava EU:n taloudelliset edut ja otettava huomioon oikeudelliset, operatiiviset ja kustannustehokkuuteen liittyvät rajoitteet.

2.5.1   
  Ennakkomaksut

Ennakkomaksut

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Bruttomäärä | Kuitattu kuluja vastaan | Nettomäärä 31.12.2020 | Bruttomäärä | Kuitattu kuluja vastaan | Nettomäärä 31.12.2019 |
| Yhteistyöhön perustuva hallinnointi | | | | | | |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 3 193 | — | 3 193 | 3 193 | — | 3 193 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 23 074 | (3 846 ) | 19 229 | 17 985 | (3 540 ) | 14 444 |
| ESR | 8 222 | (1 348 ) | 6 874 | 6 830 | (1 530 ) | 5 301 |
| Muut | 4 192 | (1 520 ) | 2 672 | 3 549 | (1 463 ) | 2 086 |
| | 38 681 | (6 713 ) | 31 967 | 31 557 | (6 533 ) | 25 024 |
| Suora hallinnointi | | | | | | |
| Toteuttaja: | | | | | | |
| Komissio | 17 031 | (10 648 ) | 6 382 | 12 839 | (8 344 ) | 4 495 |
| EU:n toimeenpanovirastot | 18 565 | (10 931 ) | 7 633 | 16 522 | (10 339 ) | 6 184 |
| Erityisrahastot | 1 121 | (843) | 278 | 858 | (665) | 194 |
| | 36 716 | (22 423 ) | 14 294 | 30 219 | (19 347 ) | 10 872 |
| Välillinen hallinnointi | | | | | | |
| Toteuttaja: | | | | | | |
| Muut EU:n virastot ja elimet | 1 243 | (781) | 462 | 1 162 | (678) | 484 |
| Kolmannet maat | 1 515 | (1 043 ) | 471 | 1 491 | (861) | 630 |
| Kansainväliset järjestöt | 9 068 | (6 020 ) | 3 048 | 8 289 | (5 317 ) | 2 972 |
| Muut yhteisöt | 11 665 | (6 432 ) | 5 233 | 10 570 | (6 104 ) | 4 467 |
| | 23 491 | (14 276 ) | 9 215 | 21 513 | (12 960 ) | 8 553 |
| Yhteensä | 98 888 | (43 412 ) | 55 476 | 83 289 | (38 840 ) | 44 449 |
| Pitkäaikaiset | 30 574 | — | 30 574 | 22 135 | — | 22 135 |
| Lyhytaikaiset | 68 314 | (43 412 ) | 24 902 | 61 154 | (38 840 ) | 22 314 |

miljoonaa euroa

Bruttomäärä

Kuitattu kuluja vastaan

Nettomäärä 31.12.2020

Bruttomäärä

Kuitattu kuluja vastaan

Nettomäärä 31.12.2019

Yhteistyöhön perustuva hallinnointi

Yhteistyöhön perustuva hallinnointi

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

3 193

3 193

—

3 193

3 193

3 193

3 193

—

—

3 193

3 193

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

23 074

23 074

(3 846 )

(3 846 )

19 229

19 229

17 985

17 985

(3 540 )

(3 540 )

14 444

14 444

ESR

ESR

8 222

8 222

(1 348 )

(1 348 )

6 874

6 874

6 830

6 830

(1 530 )

(1 530 )

5 301

5 301

Muut

Muut

4 192

4 192

(1 520 )

(1 520 )

2 672

2 672

3 549

3 549

(1 463 )

(1 463 )

2 086

2 086

38 681

38 681

(6 713 )

(6 713 )

31 967

31 967

31 557

31 557

(6 533 )

(6 533 )

25 024

25 024

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

Toteuttaja:

Toteuttaja:

Komissio

Komissio

17 031

17 031

(10 648 )

(10 648 )

6 382

6 382

12 839

12 839

(8 344 )

(8 344 )

4 495

4 495

EU:n toimeenpanovirastot

EU:n toimeenpanovirastot

18 565

18 565

(10 931 )

(10 931 )

7 633

7 633

16 522

16 522

(10 339 )

(10 339 )

6 184

6 184

Erityisrahastot

Erityisrahastot

1 121

1 121

(843)

(843)

278

278

858

858

(665)

(665)

194

194

36 716

36 716

(22 423 )

(22 423 )

14 294

14 294

30 219

30 219

(19 347 )

(19 347 )

10 872

10 872

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

Toteuttaja:

Toteuttaja:

Muut EU:n virastot ja elimet

Muut EU:n virastot ja elimet

1 243

1 243

(781)

(781)

462

462

1 162

1 162

(678)

(678)

484

484

Kolmannet maat

Kolmannet maat

1 515

1 515

(1 043 )

(1 043 )

471

471

1 491

1 491

(861)

(861)

630

630

Kansainväliset järjestöt

Kansainväliset järjestöt

9 068

9 068

(6 020 )

(6 020 )

3 048

3 048

8 289

8 289

(5 317 )

(5 317 )

2 972

2 972

Muut yhteisöt

Muut yhteisöt

11 665

11 665

(6 432 )

(6 432 )

5 233

5 233

10 570

10 570

(6 104 )

(6 104 )

4 467

4 467

23 491

23 491

(14 276 )

(14 276 )

9 215

9 215

21 513

21 513

(12 960 )

(12 960 )

8 553

8 553

Yhteensä

Yhteensä

98 888

98 888

(43 412 )

(43 412 )

55 476

55 476

83 289

83 289

(38 840 )

(38 840 )

44 449

44 449

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

30 574

30 574

—

30 574

30 574

22 135

22 135

—

22 135

22 135

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

68 314

68 314

(43 412 )

(43 412 )

24 902

24 902

61 154

61 154

(38 840 )

(38 840 )

22 314

22 314

Ennakkomaksut ovat maksettua rahaa, joten ne ovat toteutuneita maksumäärärahoja. Kuten liitetiedossa 1.5.7 todetaan, kyse on ennakoista, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi. Vaikka ennakkomaksut vähentävät maksattamatta olevia sitoumuksia (ks. liitetieto 5.1), ne ovat menoja, joita ei ole vielä hyväksytty eikä kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan.

1.5.7

5.1

Yhteistyöhön perustuvassa hallinnoinnissa lähes kaikki ennakkomaksut liittyvät ohjelmakauteen 2014–2020. Alkuvaiheessa maksettavat ensimmäiset ennakkomaksut, joita ei kuitata (eli kirjata tuotto- ja kululaskelmaan) ennen ohjelmakauden päättymistä, esitetään pitkäaikaisina ennakkomaksuina.

Koheesioalalla maksetaan niiden lisäksi vuotuisia ennakkomaksuja, jotka kuitataan vuosittain ja kirjataan lyhytaikaisiksi ennakkomaksuiksi. Covid-19-pandemian vuoksi ja koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan investointialoitteen toimenpiteiden perusteella vuoden 2019 vuotuisten ennakkomaksujen käyttämätöntä osaa ei kuitenkaan peritty takaisin vuonna 2020, kuten se yleensä olisi peritty. Kokonaismäärä, joka vastaa 6,6:ta miljardia euroa, esitetään pitkäaikaisina ennakkomaksuina. Vuoden 2019 ennakkomaksujen takaisinperinnästä luopuminen vuonna 2020 on tärkeä tekijä, joka selittää yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin ennakkomaksujen lisäyksen vuoden lopussa.

Koheesioalalla suoritettavia uusia ennakkomaksuja ovat vuoden 2020 vuotuisten ennakkomaksujen (10 miljardia euroa) lisäksi EU:n solidaarisuusrahaston maksut (1,1 miljardia euroa).

Suoraan hallinnoitavissa maksuissa suurin osa ennakkomaksuista koskee tutkimusta (pääasiassa komission ja toimenpanovirastojen toteuttamaa Horisontti 2020 -ohjelmaa), ja niiden määrä on 9,3 miljardia euroa (7,8 miljardia euroa vuonna 2019). Lisäys johtuu vuonna 2020 tehdyistä sopimuksista, joista maksettiin ennakkomaksuja.

Välillisen hallinnoinnin osalta ennakkomaksut kattavat pääasiassa Galileon ja EGNOSin kaltaisia sisäisten politiikkojen ohjelmia mutta myös ulkosuhteisiin liittyviä välineitä, joita ovat esimerkiksi Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusväline, kehitysyhteistyöväline ja IPA (liittymistä valmisteleva tukiväline). Kansainvälisille järjestöille maksettujen ennakkomaksujen lisäys koskee pääasiassa edellä mainittuja ulkosuhteisiin liittyviä välineitä.

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Tämä erä sisältää vakuudet, joita komissio edellyttää joissakin tapauksissa tuensaajilta, jotka eivät ole jäsenvaltioita, maksaessaan näille ennakkomaksuja. Tällaisista vakuuksista ilmoitetaan kaksi arvoa, jotka ovat nimellisarvo ja käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on takausta vastaan suoritettu ennakkomaksu, josta vähennetään myöhemmät kuittaukset. Komissiolle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2020 oli 466 miljoonaa euroa (492 miljoonaa euroa vuonna 2019). Vakuuksien käypä arvo oli 402 miljoonaa euroa (406 miljoonaa euroa vuonna 2019).

Tietyt seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) ja Horisontti 2020 -ohjelman mukaisesti suoritetut ennakkomaksut katetaan käytännössä osallistujien takuurahastosta. Kyseinen rahasto on monenkeskinen väline, jolla pyritään kattamaan riskit, jotka liittyvät siihen, että tuensaajat eivät suorita maksujaan seitsemänteen puiteohjelmaan ja Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluvien toimien toteuttamisen aikana. Kaikki epäsuoriin toimiin osallistuvat, jotka saavat avustuksia EU:lta, maksavat viiden prosentin osuuden osallistujien takuurahaston kokonaispääomasta.

Osallistujien takuurahastosta katettavien ennakkomaksujen kokonaismäärä oli 2,3 miljardia euroa 31. joulukuuta 2020 (2,1 miljardia euroa vuonna 2019). EU (komission edustamana) on osallistujien takuurahaston toimeenpaneva elin, mutta osallistujat omistavat rahaston.

Osallistujien takuurahaston kokonaisvarat olivat vuoden lopussa yhteensä 2,4 miljardia euroa (2,2 miljardia euroa vuonna 2019). Osallistujien takuurahaston varoihin kuuluvat myös rahoitusvarat, joita hallinnoi komissio. Koska osallistujien takuurahasto on erillinen yhteisö, sen varoja ei konsolidoida EU:n tilinpäätökseen.

2.5.2   
  Muut ennakot jäsenvaltioille

Muut ennakot jäsenvaltioille

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille | 3 520 | 3 304 |
| Tukiohjelmat | 3 633 | 3 634 |
| Yhteensä | 7 153 | 6 937 |
| Pitkäaikaiset | 3 825 | 4 045 |
| Lyhytaikaiset | 3 327 | 2 892 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

3 520

3 520

3 304

3 304

Tukiohjelmat

Tukiohjelmat

3 633

3 633

3 634

3 634

Yhteensä

Yhteensä

7 153

7 153

6 937

6 937

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

3 825

3 825

4 045

4 045

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

3 327

3 327

2 892

2 892

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Yhteistyössä hallinnoitaviin rahoitusvälineisiin liittyvät ennakot jäsenvaltioille

Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) puitteissa jäsenvaltioille voidaan suorittaa EU:n talousarviosta ennakkomaksuja, joilla tuetaan niiden osallistumista rahoitusvälineisiin (lainoihin, takauksiin tai oman pääoman ehtoisiin sijoituksiin). Näiden rahoitusvälineiden perustaminen ja hallinnointi ei ole komission vaan jäsenvaltioiden vastuulla. Näistä rahoitusvälineistä vuoden lopussa käyttämättä olevat rahamäärät ovat kuitenkin EU:n omaisuutta (kuten kaikki ennakkomaksut), ja niitä käsitellään EU:n taseessa omaisuuserinä.

Kausi 2014–2020:

Kausi 2014–2020:

Koheesiopolitiikan osalta maksetuista 10 518 miljoonasta eurosta oli 31. joulukuuta 2020 käyttämättä arvion mukaan 3 452 miljoonaa euroa. Kokonaismäärään sisältyy jäsenvaltioiden rahoitusosuus pk-yrityksiä koskevassa aloitteessa. Se on rahoitusväline, jolla pyritään kannustamaan pankkisektoria myöntämään enemmän lainoja pk-yrityksille (1 238 miljoonaa euroa on maksettu lukuun ottamatta määriä, jotka ovat edelleen ennakkomaksuissa, ja arviolta 349 miljoonaa euroa on käyttämättä).

Maaseudun kehittämiseen myönnetyistä varoista oli vuoden 2020 lopussa käyttämättä 66 miljoonaa euroa.

Kausi 2007–2013:

Kausi 2007–2013:

Kaikki koheesiopolitiikkaan liittyvät varat katsotaan joko käytetyiksi tai kohdennetuiksi uudelleen muihin toimenpiteisiin, joten taseessa ei ollut omaisuuseriä 31. joulukuuta 2020. On todettava, että eri välineiden tosiasiallista täytäntöönpanoa tarkastellaan osana ohjelmien päättämisprosessia tulevina vuosina.

Tukiohjelmat

Tukiohjelmat

Vastaavasti palautetut määrät, jotka vastaavat jäsenvaltioiden maksamia useisiin tukiohjelmiin (valtiontuki, maataloustukirahaston markkinatoimet ja maaseuturahaston investointitoimet) liittyviä ennakkomaksuja, joita ei ollut käytetty vuoden loppuun mennessä, kirjataan omaisuuseriksi (ennakoiksi) EU:n taseeseen. Komissio on arvioinut näiden ennakkomaksujen arvon jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella; kyseiset määrät sisältyvät edellä kohtaan ”Tukiohjelmat”.

Kausi 2014–2020:

Kausi 2014–2020:

Koheesiopolitiikan varoista oli vuoden lopussa käyttämättä arviolta 1 887 miljoonaa euroa ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen alan varoista 1 663 miljoonaa euroa.

Kausi 2007–2013:

Kausi 2007–2013:

Arvioiden mukaan maatalouden kehittämisen yhteydessä maksetuista varoista käyttämättä oli 83 miljoonaa euroa vuoden 2020 lopussa.

2.6   VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET JA MUUT KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET JA MUUT KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.1 | 44 128 | 2 422 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.2 | 1 685 | 1 185 |
| | | 45 813 | 3 607 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.1 | 26 915 | 19 328 |
| Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista | 2.6.2 | 1 766 | 1 038 |
| | | 28 681 | 20 367 |
| Yhteensä | | 74 493 | 23 974 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2020

31.12.2019

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.1

2.6.1

44 128

44 128

2 422

2 422

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.2

2.6.2

1 685

1 685

1 185

1 185

45 813

45 813

3 607

3 607

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.1

2.6.1

26 915

26 915

19 328

19 328

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

2.6.2

2.6.2

1 766

1 766

1 038

1 038

28 681

28 681

20 367

20 367

Yhteensä

Yhteensä

74 493

74 493

23 974

23 974

2.6.1   
  Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Jäsenvaltiot | 2.6.1.1 | 2 237 | 2 422 |
| Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus | 2.6.1.2 | 40 629 | — |
| Tulojäämät ja menoennakot | 2.6.1.4 | 1 261 | — |
| Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät | | 1 | — |
| | | 44 128 | 2 422 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Jäsenvaltiot | 2.6.1.1 | 7 213 | 6 180 |
| Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus | 2.6.1.2 | 6 827 | — |
| Kilpailun alalla määrätyt sakot | 2.6.1.3 | 11 295 | 11 301 |
| Tulojäämät ja menoennakot | 2.6.1.4 | 787 | 1 788 |
| Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät | 2.6.1.5 | 792 | 59 |
| | | 26 915 | 19 328 |
| Yhteensä | | 71 043 | 21 750 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2020

31.12.2019

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltiot

2.6.1.1

2.6.1.1

2 237

2 237

2 422

2 422

Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus

Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus

2.6.1.2

2.6.1.2

40 629

40 629

—

—

Tulojäämät ja menoennakot

Tulojäämät ja menoennakot

2.6.1.4

2.6.1.4

1 261

1 261

—

—

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät

1

1

—

—

44 128

44 128

2 422

2 422

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltiot

2.6.1.1

2.6.1.1

7 213

7 213

6 180

6 180

Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus

Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus

2.6.1.2

2.6.1.2

6 827

6 827

—

—

Kilpailun alalla määrätyt sakot

Kilpailun alalla määrätyt sakot

2.6.1.3

2.6.1.3

11 295

11 295

11 301

11 301

Tulojäämät ja menoennakot

Tulojäämät ja menoennakot

2.6.1.4

2.6.1.4

787

787

1 788

1 788

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät

2.6.1.5

2.6.1.5

792

792

59

59

26 915

26 915

19 328

19 328

Yhteensä

Yhteensä

71 043

71 043

21 750

21 750

2.6.1.1   Kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

Kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| A-kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat | 5 297 | 5 478 |
| Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat | 1 460 | 1 591 |
| Omiin varoihin kuuluvat saamiset | 2 188 | 7 |
| Arvonalennus | (892) | (931) |
| Muut | — | — |
| Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät | 8 053 | 6 145 |
| Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 1 378 | 1 722 |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 720 | 879 |
| Arvonalennus | (837) | (822) |
| Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät | 1 260 | 1 779 |
| Takaisin perittävät ennakkomaksut | 53 | 443 |
| Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero | 35 | 44 |
| Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta | 49 | 191 |
| Yhteensä | 9 450 | 8 602 |
| Pitkäaikaiset | 2 237 | 2 422 |
| Lyhytaikaiset | 7 213 | 6 180 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

A-kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

A-kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

5 297

5 297

5 478

5 478

Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

Erilliseen kirjanpitoon kirjatut perinteiset omat varat

1 460

1 460

1 591

1 591

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

Omiin varoihin kuuluvat saamiset

2 188

2 188

7

7

Arvonalennus

Arvonalennus

(892)

(892)

(931)

(931)

Muut

Muut

—

—

—

—

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

8 053

8 053

6 145

6 145

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

1 378

1 378

1 722

1 722

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

720

720

879

879

Arvonalennus

Arvonalennus

(837)

(837)

(822)

(822)

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät

1 260

1 260

1 779

1 779

Takaisin perittävät ennakkomaksut

Takaisin perittävät ennakkomaksut

53

53

443

443

Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero

Maksettu ja kerrytettävissä oleva arvonlisävero

35

35

44

44

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät jäsenvaltioilta

49

49

191

191

Yhteensä

Yhteensä

9 450

9 450

8 602

8 602

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

2 237

2 237

2 422

2 422

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

7 213

7 213

6 180

6 180

Suurin pitkäaikaisiin saamisiin sisältyvä määrä liittyy jäsenvaltioilta oleviin saamisiin ja nimenomaan Yhdistyneen kuningaskunnan rikkomistapaukseen liittyviin 2,1 miljardiin euroon (selitetty jäljempänä). Pitkäaikaisiin saamisiin sisältyy myös määriä, jotka liittyvät aiempien vuosien tavoin pääasiassa täytäntöönpanoa odottaviin, Euroopan maatalouden tukirahastoa (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahasto) koskeviin sääntöjenmukaisuuspäätöksiin. Näihin päätöksiin liittyvät rahamäärät peritään vuotuisina erinä.

Jäsenvaltioilta olevien lyhytaikaisten saamisten määrien kasvu johtuu pääasiassa lisätalousarvioihin liittyvistä omista varoista vuonna 2020 – ks. jäljempänä.

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

Omista varoista kerrytettävissä olevat rahamäärät

A-kirjanpito tarkoittaa kuukausittaisia selvityksiä, joissa jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle sellaisten perinteisiin omiin varoihin liittyvien saamisten määrän, joita ei ole vielä peritty. Jäsenvaltiot kantavat komission puolesta perinteiset omat varat, jotka muodostuvat pääasiassa tullimaksuista.

A-kirjanpidon taso on ollut vuoden lopussa yleensä noin kolmen miljardin euron luokkaa. Määrään sisältyy kuitenkin sekä vuonna 2020 että vuonna 2019 lisäksi perinteisiä omia varoja, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan rikkomistapauksiin (kuvattu jäljempänä) ja muihin perinteisten omien varojen tarkastuskertomuksiin. Koska asiassa sovelletaan 1,7 miljardin euron viivästyskorkoa (1,2 miljardia euroa vuonna 2019), kyseiset määrät ilmoitetaan myös tässä tilinpäätöksessä (ks. liitetiedot 2.6.2 ja 3.8).

2.6.2

3.8

Rikkomistapauksen yhteydessä komissio lähetti 8. maaliskuuta 2018 virallisen ilmoituksen (rikkominen nro 2018/2008) Yhdistyneelle kuningaskunnalle, koska tämä kieltäytyi asettamasta oikeaa määrää perinteisiä omia varoja EU:n talousarvion käyttöön, vaikka unionin lainsäädännössä niin edellytetään. Koska Yhdistynyt kuningaskunta ei antanut tyydyttävää vastausta viralliseen ilmoitukseen eikä 24. syyskuuta 2018 lähetettyyn perusteltuun lausuntoon, komissio vahvisti 6. maaliskuuta 2019 päätöksensä saattaa rikkomisen käsittely Euroopan unionin tuomioistuimeen ja nosti kanteen 7. maaliskuuta 2019. Tapaus mainittiin ensimmäisen kerran OLAFin vuonna 2017 laatimassa kertomuksessa, jossa todettiin, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivat maahantuojat olivat välttäneet suuren määrän tullimaksuja käyttämällä tuonnin yhteydessä tekaistuja laskuja ja virheellisiä tullausarvoilmoituksia. OLAFin ja yhteisen tutkimuskeskuksen kehittämien menetelmien ja saatavilla olevien tietojen perusteella komissio arvioi, että EU:n lainsäädännön rikkominen aiheutti marraskuun 2011 ja lokakuun 2017 välisenä aikana 2,1 miljardin euron tappiot EU:n talousarvioon (netto, eli bruttomäärä 2,7 miljardia euroa vähennettynä Yhdistyneen kuningaskunnan pidättämillä kantokuluilla). Yhdistynyt kuningaskunta ei hyväksy menetelmiä, joita komissio on käyttänyt arvioidessaan kyseiset tappiot. Tilintarkastustuomioistuin järjesti 8. joulukuuta 2020 suullisen käsittelyn. Menettelyn seuraavat vaiheet ovat julkisasiamiehen ratkaisuehdotus ja unionin tuomioistuimen tuomio, joiden päivämääriä ei vielä tiedetä. Koska meneillään olevat tuomioistuinmenettelyt ja tähän mennessä saatavilla olevat tiedot viittaavat siihen, että menettelystä tulee pitkä, sekä 2,1 miljardin euron pääoma että vuoden 2020 loppuun mennessä kertyneet arviolta 1,6 miljardin euron viivästyskorot (vuoden 2019 loppuun mennessä oli kertynyt ja kirjattu 1,1 miljardin euron korot) on luokiteltu pitkäaikaisiksi varoiksi.

Lisäksi komissio sisällytti kirjanpitoon 0,15 miljardin euron saamisen vahvistetuista tullimaksuista ja viivästyskoroista, jotka perustuvat viimeisimpiin saatavilla oleviin tietoihin.

”Erillinen kirjanpito” tarkoittaa vahvistettuja saamisia, joita ei ole sisällytetty A-kirjanpitoon, koska jäsenvaltiot eivät ole perineet niitä eikä vakuutta ole annettu (tai vakuus on annettu, mutta saaminen on kiistetty). Näistä saamisista tehdään arvonalennus jäsenvaltioiden vuosittain toimittamien tietojen perusteella. Nämä määrät ovat yleensä aina vuoden lopussa samalla tasolla, kuten edellä esitetystä käy ilmi.

”Omiin varoihin kuuluvat saamiset” vuonna 2020 viittaa 24. marraskuuta 2020 ja 15. joulukuuta 2020 hyväksyttyihin lisätalousarvioihin nro 8 ja 9/2020 perustuviin kerrytettävissä oleviin rahamääriin. Useimmat jäsenvaltiot tulouttivat rahamäärät tammikuun 2021 ensimmäisenä pankkipäivänä. Vuoteen 2019 liittyvää vastaavaa määrää ei ollut.

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät

Maataloustukirahastoon ja maaseudun kehittämiseen liittyvät kerrytettävissä olevat rahamäärät

Kohtaan on kirjattu pääasiassa jäsenvaltioiden ilmoittamat ja vahvistamat saamiset (tilanne 15. lokakuuta 2019) maataloustukirahaston tuensaajilta 31. joulukuuta 2019. Kerrytettävissä olevat rahamäärät jaksolta, joka ulottuu edellä tarkoitetun ilmoituksen jättämisestä vuoden 2019 joulukuun 31. päivään, on arvioitu. Komissio tekee lisäksi arvion arvonalennuksesta, joka vastaa sitä osaa edunsaajien velasta, jota ei todennäköisesti saada perittyä takaisin. Arvonalennuksen kirjaaminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että komissio luopuisi kyseisten määrien perimisestä. Oikaistuun määrään sisältyy myös 20 prosentin osuus, jonka jäsenvaltiot pidättävät hallintokustannusten kattamista varten.

2.6.1.2   Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus

Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 140 artikla | 142 artikla | Muut | 31.12.2020 |
| Yhdistyneen kuningaskunnan velka | 34 966 | 14 338 | 275 | 49 579 |
| Velka Yhdistyneelle kuningaskunnalle | — | — | (2 122 ) | (2 122 ) |
| Yhteensä | 34 966 | 14 338 | (1 847 ) | 47 456 |
| Pitkäaikaiset | 28 196 | 14 327 | (1 894 ) | 40 629 |
| Lyhytaikaiset | 6 769 | 11 | 47 | 6 827 |

miljoonaa euroa

140 artikla

142 artikla

Muut

31.12.2020

Yhdistyneen kuningaskunnan velka

Yhdistyneen kuningaskunnan velka

34 966

34 966

14 338

14 338

275

275

49 579

49 579

Velka Yhdistyneelle kuningaskunnalle

Velka Yhdistyneelle kuningaskunnalle

—

—

(2 122 )

(2 122 )

(2 122 )

(2 122 )

Yhteensä

Yhteensä

34 966

34 966

14 338

14 338

(1 847 )

(1 847 )

47 456

47 456

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

28 196

28 196

14 327

14 327

(1 894 )

(1 894 )

40 629

40 629

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

6 769

6 769

11

11

47

47

6 827

6 827

EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan tekemässä sopimuksessa Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (viite 2019/C 384 I/01), jäljempänä ”erosopimus”, määritetään osapuolten taloudelliset velvoitteet. Edellä mainittu määrä vastaa Yhdistyneeltä kuningaskunnalta olevia nettosaamisia, jotka perustuvat näihin velvoitteisiin vuoden lopussa.

Erosopimuksen 139 artiklan mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan osuus on prosenttiosuus, joka vastaa Yhdistyneen kuningaskunnan vuosina 2014–2020 käyttöön asettamien omien varojen osuutta niiden omien varojen määrästä, jotka kaikki jäsenvaltiot ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat asettaneet käyttöön samalla kaudella. Myös alv- ja BKTL-saldojen nettoutuksesta vuosina 2014–2019 johtuvat mukautukset otetaan huomioon. Yhdistyneen kuningaskunnan laskettuun osuuteen tehdään vuonna 2022 lopulliset mukautukset, joista säädetään erosopimuksen 139 artiklassa. Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta vuonna 2021 käytetään 136 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa sekä 140–147 artiklan mukaisiin laskelmiin. Yhdistyneen kuningaskunnan 139 artiklan mukaisesti laskettu osuus on 12,358072326018200 prosenttia.

140 artikla – Maksattamatta olevat sitoumukset

140 artikla – Maksattamatta olevat sitoumukset

Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut maksamaan EU:lle osuutensa 31. joulukuuta 2020 maksattamatta olevista talousarviositoumuksista 140 artiklan vaatimusten mukaisesti mukautettuna. Mukautuksiin kuuluvat unionin talousarviosta käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla rahoitettujen sitoumusten vähentäminen, niiden ohjelmiin liittyvien sitoumusten vähentäminen, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei ole osallistunut, ja niiden jaksottamattomiin budjettikohtiin liittyvien sitoumusten vähentäminen, joiden osalta maksumäärärahojen määrä siirretään automaattisesti seuraavalle varainhoitovuodelle ja joista Yhdistynyt kuningaskunta on jo maksanut osuutensa vuonna 2020.

Unionin talousarviositoumukset, jotka perustuvat käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin, koostuvat kolmansien maiden rahoitusosuuksista (ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot) ja EU:n talousarviosta alun perin maksettujen ja siihen palautettujen määrien uudelleenkäytöstä (sisäiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot). Ulkoisten ja sisäisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen käyttöä koskevista eri säännöistä säädetään varainhoitoasetuksen 12 artiklan 4 kohdan c alakohdassa ja 12 artiklan 4 kohdan b alakohdassa.

Ulkoisiin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin perustuvat talousarviositoumukset jätetään Yhdistyneen kuningaskunnan vastuulle kuuluvien maksattamatta olevien sitoumusten ulkopuolelle. Kyseisen käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen luokan osalta vastaavien sitoumusten rahoittamiseen tarkoitetut maksumäärärahat ovat käytettävissä sen ohjelman ajan, johon tulot on sidottu. Näin ollen Yhdistyneeltä kuningaskunnalta ei peritä lisärahoitusta.

Lisäksi suurin osa sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja varten tarkoitetuista maksumäärärahoista on jo käytetty hyväksyttyjen talousarviositoumusten rahoittamiseen. Näin ollen Yhdistyneen kuningaskunnan vastuista vähennetään vain ne sisäisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen maksumäärärahat, jotka ovat edelleen käytettävissä rahoittamaan osa maksattamatta olevista sitoumuksista.

Suurin sisäisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen osa on ERI-rahastojen soveltama selvitysjärjestelmä. Sisäisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen maksumäärärahat, joihin jäsenvaltiot ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat jo aiemmin maksaneet osuutensa, käytetään maksattamatta olevien talousarviositoumusten maksamiseen talousarvion käytön optimoimiseksi ja siten jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien vähentämiseksi. Tämä johtaa tilanteeseen, jossa sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja koskevat sitoumukset on rahoitettava tulevista talousarviomäärärahoista. Näin ollen nämä maksattamatta olevat sitoumukset ovat edelleen EU:n talousarvion ja Yhdistyneen kuningaskunnan vastuita, samoin kuin muut EU:n avoimet talousarviositoumukset.

Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistunut tiettyjen oikeus- ja sisäasioiden alan ohjelmien ja toimien rahoitukseen. Näin ollen maksattamatta olevat sitoumukset, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan osallistumattomuusjärjestelyyn, jätetään sen maksettavaksi kuuluvan kokonaismäärän ulkopuolelle. Muita mukautuksia ovat maksusitoumusmäärärahojen ei-automaattiset siirrot vuodelta 2020 vuodelle 2021, mikä lisää niiden maksattamatta olevien talousarviositoumusten määrää, joista Yhdistynyt kuningaskunta on vastuussa. Tämä mukautettu maksattamatta oleva määrä oli 31. joulukuuta 2020 kaikkiaan 294,3 miljardia euroa, josta Yhdistyneen kuningaskunnan osuus oli 36,4 miljardia euroa. Tähän määrään on tehty sen jälkeen lisäoikaisuja, jotka vastaavat Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta vuonna 2021 tuloutetuista vuosien 2014–2020 tai aiempien ohjelmakausien nettomääräisistä rahoitusoikaisuista sekä vuoteen 2020 liittyvistä ja vuonna 2021 käyttöön asetetuista perinteisistä omista varoista. Yhdistyneen kuningaskunnan 140 artiklan mukainen velka on siten 36,0 miljardia euroa. Saamisiksi kirjattu määrä perustuu komission viralliseen ennusteeseen koko maksattamatta olevan määrän vapauttamisesta 31. joulukuuta 2020, jolloin saamiset olivat yhteensä 35,0 miljardia euroa (joista 6,8 miljardia euroa maksetaan tilinpäätöspäivää seuraavien 12 kuukauden aikana):

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 |
| Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi 31.12.2020, talousarvion toteuttamiskertomuksissa ilmoitetun mukaisesti | 303 197 |
| Sitoumukset jaksottamattomissa budjettikohdissa: automaattisesti siirrettyjen maksumäärärahojen määrä | (1 196 ) |
| Sitoumukset, joiden ulkopuolelle Yhdistynyt kuningaskunta voi jäädä | (1 826 ) |
| Käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla rahoitetut sitoumukset | (4 709 ) |
| Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista käytettävissä olevat maksumäärärahat | (1 128 ) |
| Muut oikaisut (maksusitoumusmäärärahojen ei-automaattiset siirrot) | 10 |
| Mukautetut talousarviositoumukset 31.12.2020, joihin sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta | 294 347 |
| Yhdistyneen kuningaskunnan osuus mukautetuista talousarviositoumuksista | 36 376 |
| Ohjelmakauteen 2014–2020 tai edellisiin ohjelmakausiin liittyvät nettomääräiset rahoitusoikaisut | (0) |
| Vuoteen 2020 liittyvät ja vuonna 2021 käyttöön asetetut perinteiset omat varat | (402) |
| Yhdistyneen kuningaskunnan 140 artiklan mukaiset velat | 35 973 |
| Arvioidut toteuttamatta jääneet | (1 008 ) |
| Yhteensä | 34 966 |
| Pitkäaikaiset | 28 196 |
| Lyhytaikaiset | 6 769 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi 31.12.2020, talousarvion toteuttamiskertomuksissa ilmoitetun mukaisesti

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi 31.12.2020, talousarvion toteuttamiskertomuksissa ilmoitetun mukaisesti

303 197

303 197

Sitoumukset jaksottamattomissa budjettikohdissa: automaattisesti siirrettyjen maksumäärärahojen määrä

Sitoumukset jaksottamattomissa budjettikohdissa: automaattisesti siirrettyjen maksumäärärahojen määrä

(1 196 )

(1 196 )

Sitoumukset, joiden ulkopuolelle Yhdistynyt kuningaskunta voi jäädä

Sitoumukset, joiden ulkopuolelle Yhdistynyt kuningaskunta voi jäädä

(1 826 )

(1 826 )

Käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla rahoitetut sitoumukset

Käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla rahoitetut sitoumukset

(4 709 )

(4 709 )

Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista käytettävissä olevat maksumäärärahat

Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista käytettävissä olevat maksumäärärahat

(1 128 )

(1 128 )

Muut oikaisut (maksusitoumusmäärärahojen ei-automaattiset siirrot)

Muut oikaisut (maksusitoumusmäärärahojen ei-automaattiset siirrot)

10

10

Mukautetut talousarviositoumukset 31.12.2020, joihin sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta

Mukautetut talousarviositoumukset 31.12.2020, joihin sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta

294 347

294 347

Yhdistyneen kuningaskunnan osuus mukautetuista talousarviositoumuksista

Yhdistyneen kuningaskunnan osuus mukautetuista talousarviositoumuksista

36 376

36 376

Ohjelmakauteen 2014–2020 tai edellisiin ohjelmakausiin liittyvät nettomääräiset rahoitusoikaisut

Ohjelmakauteen 2014–2020 tai edellisiin ohjelmakausiin liittyvät nettomääräiset rahoitusoikaisut

(0)

Vuoteen 2020 liittyvät ja vuonna 2021 käyttöön asetetut perinteiset omat varat

Vuoteen 2020 liittyvät ja vuonna 2021 käyttöön asetetut perinteiset omat varat

(402)

(402)

Yhdistyneen kuningaskunnan 140 artiklan mukaiset velat

Yhdistyneen kuningaskunnan 140 artiklan mukaiset velat

35 973

35 973

Arvioidut toteuttamatta jääneet

Arvioidut toteuttamatta jääneet

(1 008 )

(1 008 )

Yhteensä

Yhteensä

34 966

34 966

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

28 196

28 196

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

6 769

6 769

Lisätietoja talousarviositoumuksista, jotka olivat maksattamatta 31. joulukuuta 2020 – Yhdistyneen kuningaskunnan velkojen laskennan lähtökohta 140 artiklan mukaisesti – on talousarvion toteuttamiskertomuksissa ja liitetiedoissa, taulukko 4.4.

4.4

142 artikla – Unionin vastuut vuoden 2020 lopussa

142 artikla – Unionin vastuut vuoden 2020 lopussa

Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut maksamaan EU:lle osuutensa unionin vastuista vuoden 2020 lopussa lukuun ottamatta vastuita, a) joihin liittyvät vastaavat varat ja b) jotka liittyvät talousarvion toimintaan ja omien varojen hallinnointiin (mukaan lukien määrät, jotka maksattamatta olevat sitoumukset jo kattavat (ks. 140 artikla edellä)). Tässä pääasiallinen määrä koskee 31. joulukuuta 2020 voimassa olleita EU:n työsuhteen päättymisen jälkeisiä velvoitteita (eläkkeet ja sairausvakuutus), joista Yhdistyneen kuningaskunnan osuus on vuoden lopussa yhteensä 14 338 miljoonaa euroa (joista 11 miljoonaa euroa on maksettava tilinpäätöspäivää seuraavien 12 kuukauden aikana):

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | Muut eläke-etuusjärjestelmät | 31.12.2020 |
| 31.12.2020 maksamatta olevat vastuut | 100 741 | 12 935 | 2 344 | 116 020 |
| Yhdistyneen kuningaskunnan osuus | 12 450 | 1 599 | 290 | 14 338 |
| Pitkäaikaiset | 12 450 | 1 599 | 279 | 14 327 |
| Lyhytaikaiset | — | — | 11 | 11 |

miljoonaa euroa

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Muut eläke-etuusjärjestelmät

31.12.2020

31.12.2020 maksamatta olevat vastuut

31.12.2020 maksamatta olevat vastuut

100 741

100 741

12 935

12 935

2 344

2 344

116 020

116 020

Yhdistyneen kuningaskunnan osuus

Yhdistyneen kuningaskunnan osuus

12 450

12 450

1 599

1 599

290

290

14 338

14 338

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

12 450

12 450

1 599

1 599

279

279

14 327

14 327

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

—

—

11

11

11

11

Lisätietoja työsuhde-etuuksiin liittyvistä veloista on liitetiedossa 2.9.

2.9

Muut artiklat

Muut artiklat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 |
| Yhdistyneen kuningaskunnan velka | |
| | 136 artikla |

miljoonaa euroa

31.12.2020

Yhdistyneen kuningaskunnan velka

Yhdistyneen kuningaskunnan velka

136 artikla

136 artikla

230

230

| | 147 artikla |
| --- | --- |

147 artikla

147 artikla

46

46

275

275

Velka Yhdistyneelle kuningaskunnalle

Velka Yhdistyneelle kuningaskunnalle

| | 141 artikla |
| --- | --- |

141 artikla

141 artikla

(1 766 )

(1 766 )

| | 143 artikla |
| --- | --- |

143 artikla

143 artikla

(93)

(93)

| | 144 artikla |
| --- | --- |

144 artikla

144 artikla

(46)

(46)

| | 145 artikla |
| --- | --- |

145 artikla

145 artikla

(183)

(183)

| | 146 artikla |
| --- | --- |

146 artikla

146 artikla

(33)

(33)

(2 122 )

(2 122 )

Yhteensä

Yhteensä

(1 847 )

(1 847 )

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

(1 894 )

(1 894 )

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

47

47

136 artikla – Omiin varoihin sovellettavat säännökset

136 artikla – Omiin varoihin sovellettavat säännökset

Erosopimuksen 136 artiklassa vahvistetaan omiin varoihin 31. joulukuuta 2020 jälkeen sovellettavat säännökset. Yhdistyneellä kuningaskunnalla on oikeus osuuteensa silloin, kun varainhoitovuosiin vuoteen 2020 asti liittyvät omat varat asetetaan saataville tai niitä oikaistaan tai niihin tehdään mukautuksia 31. joulukuuta 2020 jälkeen. Lisäksi sillä on oikeus saada osuutensa vuoden 2020 ylijäämään liittyvistä mukautuksista. Sitä koskevat myös arvonlisäveroon ja BKTL:ään perustuvien omien varojen mukautukset, jotka liittyvät varainhoitovuosiin vuoteen 2020 asti. Nämä arvonlisäveroon ja BKTL:ään perustuvat mukautukset lasketaan 31. joulukuuta 2028 asti vuosittain. Lisäksi otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän, vuosia 2017–2019 koskevan korjauksen lasketut päivitykset.

Yhdistyneen kuningaskunnan on maksettava 28. helmikuuta 2021 jälkeen keräämänsä perinteiset omat varat, jotka liittyvät vuoteen 2020 tai sitä aiempiin vuosiin. Niiden osuus 27 jäsenvaltion ja EU:n perinteisten omien varojen kokonaismäärästä vähennetään sitten tästä määrästä. Perinteisiä omia varoja koskeva erillinen kirjanpito puretaan kokonaisuudessaan viimeistään 31. joulukuuta 2025.

Yhdistyneen kuningaskunnan on maksettava jäljempänä esitettävät 230 miljoonaa euroa vuonna 2021.

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Ylijäämä | (219) |
| Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus | 211 |
| Sitoumukset, joiden ulkopuolelle Yhdistynyt kuningaskunta voi jäädä | — |
| Arvonlisäveroon ja BKTL:ään perustuvat mukautukset (liittyvät vuoteen 2020 ja sitä edeltäviin vuosiin) | 214 |
| Yhdistyneen kuningaskunnan perinteiset omat varat 28.2.2021 jälkeen, netto | 23 |
| Yhteensä | 230 |

miljoonaa euroa

Ylijäämä

Ylijäämä

(219)

(219)

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

211

211

Sitoumukset, joiden ulkopuolelle Yhdistynyt kuningaskunta voi jäädä

Sitoumukset, joiden ulkopuolelle Yhdistynyt kuningaskunta voi jäädä

—

—

Arvonlisäveroon ja BKTL:ään perustuvat mukautukset (liittyvät vuoteen 2020 ja sitä edeltäviin vuosiin)

Arvonlisäveroon ja BKTL:ään perustuvat mukautukset (liittyvät vuoteen 2020 ja sitä edeltäviin vuosiin)

214

214

Yhdistyneen kuningaskunnan perinteiset omat varat 28.2.2021 jälkeen, netto

Yhdistyneen kuningaskunnan perinteiset omat varat 28.2.2021 jälkeen, netto

23

23

Yhteensä

Yhteensä

230

230

141 artikla – Sakot

141 artikla – Sakot

Yhdistynyt kuningaskunta on oikeutettu osuuteensa sakoista, jotka on määrätty ennen 31. joulukuuta 2020, ja sakoista, jotka unioni on määrännyt 31. joulukuuta 2020 jälkeen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa menettelyssä, kun ne tulevat lainvoimaisiksi. Tällaisten Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevien 31. joulukuuta 2020 maksattamatta olevien sakkojen määrä on 14,3 miljardia euroa. Yhdistyneellä kuningaskunnalla olisi oikeus yhteensä 1,8 miljardiin euroon (joista 20 miljoonaa euroa on maksettava tilinpäätöspäivää seuraavien 12 kuukauden aikana).

143 artikla – Ehdolliset rahoitusvastuut: rahoitusapuna annettavat lainat, ESIR- ja EKKR-rahastot sekä ulkoinen lainanantovaltuus

143 artikla – Ehdolliset rahoitusvastuut: rahoitusapuna annettavat lainat, ESIR- ja EKKR-rahastot sekä ulkoinen lainanantovaltuus

Tämän artiklan mukaan Yhdistynyt kuningaskunta on velvollinen rahoittamaan osuutensa EU:n ehdollisista vastuista, jotka liittyvät sen lainanotto-, lainananto- ja takaustoimintaan, jos ne realisoituvat eivätkä olemassa olevat takuurahastot kata niitä – ks. niihin liittyviä ehdollisia vastuita koskeva liitetieto 4.1. EU palauttaa Yhdistyneelle kuningaskunnalle määrät, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on jo maksanut takuurahastoihin ja joita ei enää tarvita. Yhdistyneellä kuningaskunnalla on myös oikeus takaisinmaksuihin toimista, joista se on osaksi vastuussa. Yhdistyneelle kuningaskunnalle seuraavien 12 kuukauden aikana maksettava määrä on 31. joulukuuta 2020 yhteensä 93 miljoonaa euroa. Tämä koskee ainoastaan EKKR-rahastoa, jossa ei ole toteutettu hyväksyttyjä toimia ennen eroa, joten Yhdistyneen kuningaskunnan ei tarvitse kattaa niitä.

4.1

144 artikla – Rahoitusvälineet

144 artikla – Rahoitusvälineet

Tämän artiklan nojalla EU on sitoutunut palauttamaan Yhdistyneelle kuningaskunnalle sen osuuden eropäivään mennessä hyväksytyistä rahoitustoimista aiheutuvista takaisinmaksuista sekä sen osuuden eropäivän jälkeen hyväksyttyihin rahoitustoimiin suoritetuista maksuista. Yhdistyneelle kuningaskunnalle seuraavien 12 kuukauden aikana maksettava määrä on 31. joulukuuta 2020 yhteensä 46 miljoonaa euroa.

145 artikla – Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY, selvitystilassa)

145 artikla – Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY, selvitystilassa)

Yhdistyneellä kuningaskunnalla on oikeus saada osuutensa EHTYn nettovarallisuudesta, joka selvitettiin 31. joulukuuta 2020. Takaisinmaksu suoritetaan viidessä erässä kunkin vuoden 30. kesäkuuta alkaen vuodesta 2021. EHTY:n nettovarallisuus, joka selvitettiin 31. joulukuuta 2020, oli 1,5 miljardia euroa. Yhdistyneen kuningaskunnan osuus siitä oli 183 miljoonaa euroa (37 miljoonaa euroa maksetaan takaisin vuonna 2021).

146 artikla – Investoinnit Euroopan investointirahastoon (EIR)

146 artikla – Investoinnit Euroopan investointirahastoon (EIR)

Yhdistyneellä kuningaskunnalla on oikeus osuuteensa pääomasta, jonka EU on sijoittanut Euroopan investointirahaston maksettuun pääomaan 31. joulukuuta 2020. Takaisinmaksu suoritetaan viidessä erässä kunkin vuoden 30. kesäkuuta alkaen vuodesta 2021. EU:n sijoitus EIR:n maksettuun pääomaan oli 31. joulukuuta 2020 yhteensä 267 miljoonaa euroa (ks. liitetieto 2.3). Yhdistyneen kuningaskunnan osuus siitä oli 33 miljoonaa euroa (seitsemän miljoonaa euroa maksetaan takaisin vuonna 2021).

2.3

147 artikla – Oikeustapaukset

147 artikla – Oikeustapaukset

Yhdistynyt kuningaskunta on sitoutunut maksamaan osuutensa EU:n maksuista, jotka johtuvat unionin taloudellisia etuja koskevista oikeustapauksista ja jotka erääntyvät, edellyttäen, että näiden oikeustapausten kohteena olevat teot ovat tapahtuneet viimeistään 31. joulukuuta 2020. Kun otetaan huomioon vuoden lopun varaukset ja kertymät sekä oikeustapausten osalta vuonna 2021 toteutuneet maksut, Yhdistyneen kuningaskunnan on maksettava arviolta 46 miljoonaa euroa (joista 21 miljoonaa euroa on laskutettu Yhdistyneeltä kuningaskunnalta ja erääntyy maksettavaksi vuonna 2021).

2.6.1.3   Kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin liittyvät saamiset

Kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin liittyvät saamiset

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Sakkoihin liittyvät saamiset bruttomäärä | 14 503 | 14 606 |
| Alustavat maksut | (3 023 ) | (3 125 ) |
| Arvonalennus | (186) | (180) |
| Yhteensä | 11 295 | 11 301 |
| Pitkäaikaiset | — | — |
| Lyhytaikaiset | 11 295 | 11 301 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Sakkoihin liittyvät saamiset bruttomäärä

Sakkoihin liittyvät saamiset bruttomäärä

14 503

14 503

14 606

14 606

Alustavat maksut

Alustavat maksut

(3 023 )

(3 023 )

(3 125 )

(3 125 )

Arvonalennus

Arvonalennus

(186)

(186)

(180)

(180)

Yhteensä

Yhteensä

11 295

11 295

11 301

11 301

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

—

—

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

11 295

11 295

11 301

11 301

Alustavat maksut liittyvät pääasiassa suoritettuihin maksuihin yrityksiltä, jotka ovat kuitenkin hakeneet muutosta tai joilla on edelleen mahdollisuus hakea EU:n tuomioistuimissa muutosta sakkopäätökseen. Ehdollinen velka esitetään, koska nämä määrät joudutaan mahdollisesti maksamaan takaisin yrityksille (ks. liitetieto 4.1.4).

4.1.4

Yritykset, joille on määrätty sakko ja jotka ovat hakeneet tai aikovat hakea muutosta, voivat joko suorittaa alustavan maksun tai toimittaa komissiolle pankkitakauksen. Komissio on hyväksynyt takaukset vuoden loppuun mennessä maksamattomien sakkojen osalta määrästä, joka on 11 004 miljoonaa euroa (11 133 miljoonaa euroa vuonna 2019).

Arvonalennusten määrät vastaavat komission tapauskohtaista arviointia maksamattomista sakkomääristä tai määristä, joita takaus ei kata, joita komissio ei odota perittävän takaisin.

Kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin liittyvät kokonaissaamiset ovat pysyneet suhteellisen muuttumattomina vuodesta 2019 vuoteen 2020. Tämä johtuu siitä, että vuoden 2020 uudet saamiset kompensoidaan suurelta osin sakoilla, jotka maksettiin lopullisesti vuonna 2020.

2.6.1.4   Tulojäämät ja menoennakot

Tulojäämät ja menoennakot

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Tulojäämät | 1 755 | 1 502 |
| Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot | 293 | 286 |
| Yhteensä | 2 048 | 1 788 |
| Pitkäaikaiset | 1 261 | — |
| Lyhytaikaiset | 787 | 1 788 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Tulojäämät

Tulojäämät

1 755

1 755

1 502

1 502

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

Muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

293

293

286

286

Yhteensä

Yhteensä

2 048

2 048

1 788

1 788

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

1 261

1 261

—

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

787

787

1 788

1 788

Tulojäämiin sisältyy 1,7 miljardia euroa (1,4 miljardia euroa vuonna 2019), jotka komissio odottaa perivänsä takaisin jäsenvaltioilta koheesiopolitiikan alalla jäsenvaltioiden toimittamien tilinpäätösten tarkastelun ja hyväksynnän perusteella (ohjelmakaudelle 2014–2020 käyttöön otetun menettelyn mukaisesti). Suurin osa tästä määrästä (1,3 miljardia euroa) on tarkoitus periä takaisin vasta asianomaisten ohjelmien päättyessä (koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan investointialoitteen toimenpiteiden seurauksena), minkä vuoksi ne on luokiteltu lyhytaikaisiksi.

2.6.1.5   Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät

Muut kerrytettävissä olevat rahamäärät

Muiden kerrytettävissä olevien rahamäärien kokonaismäärä sisältää 744 miljoonan euron saamisen, joka johtuu siitä, että käyttämättömät NER300-varat, joita ei ole vielä vuoden 2020 lopussa saatu takaisin EIP:ltä, on siirretty innovaatiorahastoon – ks. liitetieto 3.7.

3.7

2.6.2   
  Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Pitkäaikaiset | | |
| Viivästyskorot | 1 641 | 1 137 |
| Muut saamiset | 44 | 48 |
| | 1 685 | 1 185 |
| Lyhytaikaiset | | |
| Tuensaajat | 324 | 269 |
| Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen | (188) | (153) |
| Vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot | 345 | 238 |
| Viivästyskorot | 1 085 | 528 |
| Muut | 200 | 157 |
| | 1 766 | 1 038 |
| Yhteensä | 3 450 | 2 223 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Viivästyskorot

Viivästyskorot

1 641

1 641

1 137

1 137

Muut saamiset

Muut saamiset

44

44

48

48

1 685

1 685

1 185

1 185

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Tuensaajat

Tuensaajat

324

324

269

269

Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen

Tuensaajilta olevien saamisten arvon alentuminen

(188)

(188)

(153)

(153)

Vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

Vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät menoennakot

345

345

238

238

Viivästyskorot

Viivästyskorot

1 085

1 085

528

528

Muut

Muut

200

200

157

157

1 766

1 766

1 038

1 038

Yhteensä

Yhteensä

3 450

3 450

2 223

2 223

Pitkäaikaiset viivästyskorot koskevat liitetiedossa 2.6.1.1 mainittua rikkomistapausta.

2.6.1.1

Muut lyhytaikaiset saamiset liittyvät pääasiassa viivästyskorkoihin. Lisäys vuodesta 2019 vuoteen 2020 on seurausta perinteisiä omia varoja koskevista tarkastuskertomuksista peräisin olevista tulojäämistä ja sakkoja saaneiden yhtiöiden antamista takauksista kertyneistä koroista johtuvasta lisäyksestä.

2.7   VAIHTO-OMAISUUS

VAIHTO-OMAISUUS

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Tutkimusmateriaali | 59 | 47 |
| Muut | 21 | 21 |
| Yhteensä | 80 | 68 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Tutkimusmateriaali

Tutkimusmateriaali

59

59

47

47

Muut

Muut

21

21

21

21

Yhteensä

Yhteensä

80

80

68

68

2.8   KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa | | 11 342 | 15 519 |
| Käyttötilit | | 80 | 91 |
| Ennakkomaksutilit | | 8 | 7 |
| Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat) | | 0 | 0 |
| Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit | 2.8.1 | 11 430 | 15 617 |
| Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat | 2.8.2 | 2 446 | 1 567 |
| Sakkoihin liittyvät käteisvarat | 2.8.3 | 1 458 | 1 258 |
| Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat | | 1 362 | 1 208 |
| Erityisrahastoihin liittyvät käteisvarat | | 46 | 97 |
| Yhteensä | | 16 742 | 19 745 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2020

31.12.2019

Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa

Tilit valtiokonttoreissa ja keskuspankeissa

11 342

11 342

15 519

15 519

Käyttötilit

Käyttötilit

80

80

91

91

Ennakkomaksutilit

Ennakkomaksutilit

8

8

7

7

Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat)

Siirrot (siirrettävinä olevat käteisvarat)

0

0

0

0

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit

2.8.1

2.8.1

11 430

11 430

15 617

15 617

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

2.8.2

2.8.2

2 446

2 446

1 567

1 567

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

2.8.3

2.8.3

1 458

1 458

1 258

1 258

Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat

Muihin toimielimiin, virastoihin ja elimiin liittyvät käteisvarat

1 362

1 362

1 208

1 208

Erityisrahastoihin liittyvät käteisvarat

Erityisrahastoihin liittyvät käteisvarat

46

46

97

97

Yhteensä

Yhteensä

16 742

16 742

19 745

19 745

2.8.1   
  Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit

Talousarvion toteuttamisessa käytettävät pankkitilit

Tähän kohtaan kuuluvat varat, joita komissio säilyttää jäsenvaltioissa ja Efta-maissa olevilla pankkitileillään (valtiokonttori tai keskuspankki) tai käyttötileillä liikepankeissa, ennakkomaksutileillä tai käteiskassatileillä. Kassavarojen määrä vuoden 2020 lopussa johtuu pääasiassa seuraavista syistä:

| — | Yhteensä 9,4 miljardin euron maksut, joita ei vuoden lopussa ollut vielä toteutettu ja joista 7,9 miljardia euroa liittyy käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin. Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot sisältävät 1,3 miljardia euroa käteisvaroja, jotka on kerätty päästöoikeuksien myynnistä ja saatu takaisin EIP:ltä sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat osoittaneet ne innovaatiorahastoon – ks. liitetieto 3.7. |
| --- | --- |

—

Yhteensä 9,4 miljardin euron maksut, joita ei vuoden lopussa ollut vielä toteutettu ja joista 7,9 miljardia euroa liittyy käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin. Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot sisältävät 1,3 miljardia euroa käteisvaroja, jotka on kerätty päästöoikeuksien myynnistä ja saatu takaisin EIP:ltä sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat osoittaneet ne innovaatiorahastoon – ks. liitetieto 3.7.

3.7

| — | Yhteensä 1,6 miljardia euroa, jotka kuuluvat virastoille ja yhteisyrityksille – koska komissio huolehtii kassanhallinnasta näiden yhteisöjen puolesta. |
| --- | --- |

—

Yhteensä 1,6 miljardia euroa, jotka kuuluvat virastoille ja yhteisyrityksille – koska komissio huolehtii kassanhallinnasta näiden yhteisöjen puolesta.

2.8.2   
  Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Rahoitusvälineisiin liittyvät käteisvarat

Tässä kohdassa esitetyt määrät ovat pääasiassa muita rahavaroja, jotka komissio on antanut ulkopuolisten tahojen hoidettavaksi ja jotka käytetään EU:n talousarviosta rahoitettavien yksittäisten rahoitusvälineohjelmien rahoittamiseen, sekä talousarviotakauksiin liittyvissä takuurahastoissa olevia käteisvaroja ja muita rahavaroja – ks. liitetieto 2.4.1. Rahoitusvälineisiin ja takuurahastoihin liittyvät käteisvarat voidaan siis käyttää ainoastaan asianomaisissa ohjelmissa. Saldon kasvu johtuu pääasiassa i) ESIR-rahastojen ja EKKR-takuurahaston lisärahoituksesta, jota ei ollut vielä vuoden 2020 lopussa sijoitettu joukkovelkakirjoihin, ja ii) EU:n rahoitusvälineisiin erityisesti COSME- ja Horisontti 2020 -ohjelmissa suoritetuista maksuista, joita ei ole vielä käytetty takuuseen perustuviin vaatimuksiin eikä oman pääoman ehtoisiin investointeihin.

2.4.1

2.8.3   
  Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Sakkoihin liittyvät käteisvarat

Nämä käteisvarat sisältävät pääasiassa määrät, jotka komissio on saanut määräämiensä sakkojen perusteella sellaisissa tapauksissa, joissa asian käsittely on vielä kesken. Näitä varoja säilytetään erityisillä talletustileillä, joita ei käytetä muihin tarkoituksiin. Jos toinen osapuoli on hakenut muutosta komission päätökseen tai ei ole tiedossa, haetaanko päätökseen muutosta, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisena velkana liitetiedossa 4.1.4. Vuodesta 2010 komissio on hallinnoinut kaikkia sen jälkeisiin alustavasti maksettuihin sakkoihin liittyviä varoja BUFI-rahastossa. Kyseiset varat sijoitetaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltuihin rahoitusvälineisiin (ks. liitetieto 2.4.1). Sakkoihin liittyvien käteisvarojen lisäys vuoden 2020 lopussa johtuu BUFI-rahaston käteisvarojen saldon kasvusta vuoden 2019 loppuun verrattuna sekä talousarvioon siirrettävistä lopullisista sakkojen yhteydessä saaduista käteisvaroista.

4.1.4

2.4.1

VELAT

VELAT

2.9   ELÄKKEET JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET

ELÄKKEET JA MUUT TYÖSUHDE-ETUUDET

2.9.1   
  Työsuhde-etuusjärjestelmän nettovelka

Työsuhde-etuusjärjestelmän nettovelka

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Muut eläke-etuusjärjestelmät | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | 31.12.2020 Yhteensä | 31.12.2019 Yhteensä |
| Etuuspohjainen velvoite | 100 741 | 2 438 | 13 289 | 116 468 | 98 062 |
| Järjestelmän varat | — | (94) | (354) | (448) | (403) |
| Nettovelka | 100 741 | 2 344 | 12 935 | 116 020 | 97 659 |

miljoonaa euroa

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

31.12.2020 Yhteensä

31.12.2019 Yhteensä

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

100 741

100 741

2 438

2 438

13 289

13 289

116 468

116 468

98 062

98 062

Järjestelmän varat

Järjestelmän varat

—

—

(94)

(94)

(354)

(354)

(448)

(448)

(403)

(403)

Nettovelka

Nettovelka

100 741

100 741

2 344

2 344

12 935

12 935

116 020

116 020

97 659

97 659

Työsuhde-etuuksiin liittyvän velan kasvu johtuu pääasiassa suurimman eläkejärjestelmän eli Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän (PSEO) nettovelan kasvusta. Tämä PSEO:n velka on kasvanut pääasiassa nimellisen diskonttokoron jyrkän laskun aiheuttamista rahoitusta koskevien oletusten muutoksista johtuvien vakuutusmatemaattisten tappioiden vuoksi. Lisäksi koska nimellistä diskonttokorkoa mukautetaan inflaatioon reaalisen diskonttokoron määrittämiseksi, nimellinen diskonttokorko oli vuonna 2020 toisena peräkkäisenä vuotena negatiivinen. Se tarkoittaa, että mikä tahansa määrä tulevaisuudessa on arvokkaampi nyt kuin silloin, kun se toteutuu tulevaisuudessa. Tämä kasvattaa vastuiden määrää merkittävästi vuoden lopussa. Alennetulla diskonttokorolla on ollut samanlainen vaikutus myös muihin järjestelmiin.

Myös vuoden aikana työsuoritusten ansiosta karttuneet oikeudet ovat suuremmat kuin vuoden aikana maksetut etuudet. Lisäksi vuotuiset korkokulut ovat kasvaneet (vastuiden diskonttauksen purkaminen) samoin kuin kokemusperäiset vakuutusmatemaattiset tappiot.

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Tämä etuuspohjainen velvoite on tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien työsuorituksiin perustuvien, eläkevelvoitteiden täyttämiseksi EU:lta vaadittavien odotettavissa olevien tulevien maksujen nykyarvo. Järjestelmä on jatkuva, ja siksi kaikki järjestelmästä vuoden aikana vaaditut maksut sisällytetään EU:n talousarvioon vuosittain.

Henkilöstösääntöjen 83 artiklan mukaan eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. Järjestelmä on laskennallisesti rahoitettu, ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet yhdessä rahoittamaan kyseiset etuudet. Lisäksi työelämässä olevien jäsenten peruspalkasta vähennetään pakollinen eläkemaksu, joka on nykyään 10,1 prosenttia. Nämä maksuosuudet ovat varainhoitovuoden talousarviotuloja, joilla rahoitetaan osaltaan EU:n yleisiä menoja – ks. myös liitetieto 3.7.

3.7

Eläkejärjestelmän vastuita arvioitiin 31. joulukuuta 2020 Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän piiriin kuuluvan henkilöstön (työssä olevan, eläkkeellä olevan sekä aiemmin työssä olleen ja nyt työkyvyttömyyseläkkeellä olevan henkilöstön ja kuolleiden toimihenkilöiden omaisten) määrän sekä kyseisenä päivänä voimassa olleiden henkilöstösääntöjen perusteella. Arviointi tehtiin kansainvälisen tilinpäätösstandardin IPSAS 39 (ja näin ollen myös EU:n tilinpäätössäännön nro 12) mukaisesti.

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Tämä kohta sisältää komission, unionin tuomioistuimen (ja yleisen tuomioistuimen) ja tilintarkastustuomioistuimen nykyisten ja entisten jäsenten sekä neuvoston, Euroopan oikeusasiamiesten, Euroopan tietosuojavaltuutettujen ja Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen jäsenten eläkevastuut. Tähän kohtaan on sisällytetty myös Euroopan parlamentin jäsenten eläkevastuut.

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Edellä mainittujen eläke-etuusjärjestelmien lisäksi määritetään arvioitu vastuu, joka EU:lla on yhteisessä sairausvakuutusjärjestelmässä (JSIS) terveydenhuollon kustannuksista, jotka on maksettava työsuhteen jälkeiseltä ajalta (vähennettynä työntekijöiden omalla maksuosuudella). Kuten liitetiedossa 1.5.10 todetaan, tämän vastuun laskennassa otetaan huomioon koko aktiivinen palveluksessaoloaika, jolloin varmistetaan, että henkilöstön työsuhteen päättymisen jälkeisen järjestelmän eläke- ja sairausvakuutusjärjestelmät kirjataan johdonmukaisesti. Sekä EU:n tilinpäätössääntöjen että IPSAS-standardien mukaan velvollisuutena on kuvata todenmukaisesti asianomaisen tilanteen taloudellista sisältöä. Siksi IPSAS 39 -standardia ei ole tulkittu tiukemmin määritettäessä palveluksessaoloaikojen etuuksia. Jos JSIS-järjestelmän rahoituskustannus kertyisi täysimääräisesti kaikille virkamiehille kymmenen vuoden aikana eikä työntekijän aktiivisen palveluksessaoloajan perusteella, kyseistä menetelmää käyttämällä etuuspohjaiset velvoitteet olisivat vuoden lopussa 4,6 miljardia euroa suuremmat. Kuten jo kuitenkin todettiin, tämä tiukempi lähestymistapa ei olisi yhteensopiva todenmukaisen kuvan antamista koskevan laadullisen ominaisuuden kanssa. Siksi sen ei katsota tarjoavan luotettavaa tietoa EU:n tilinpäätössäännön nro 1 ja IPSAS-standardien käsitteellisen viitekehyksen mukaisesti. Arvio on erityisen herkkä nykyisen henkilöstön hallinnollisen aseman muutoksille (erityisesti tämä koskee niiden määräaikaisten työntekijöiden määrää, joista odotetaan tulevan virkamiehiä tulevaisuudessa).

1.5.10

2.9.2   
  Työntekijöiden etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvon muutos

Työntekijöiden etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvon muutos

Etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvo on tarkasteltavana olevan kauden ja aikaisempien kausien työsuorituksiin perustuvan velvoitteen täyttämiseksi vaadittavien, odotettavissa olevien tulevien maksujen diskontattu arvo.

Seuraavassa analysoidaan etuuspohjaisen velvoitteen muutosta varainhoitovuonna:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Muut eläke-etuusjärjestelmät | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | Yhteensä |
| Nykyarvo 31.12.2019 | 83 842 | 2 149 | 12 071 | 98 062 |
| Kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan | | | | |
| Kauden työsuoritukseen perustuvat menot | 3 441 | 97 | 348 | 3 886 |
| Korkomenot | 919 | 17 | 145 | 1 081 |
| Aiempaan työsuoritukseen perustuvat menot | — | — | — | — |
| Kirjattu nettovaroihin | | | | |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset | | | | |
| Kokemusperäiset vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot | 2 348 | (7) | (141) | 2 200 |
| Demografisista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot | — | (3) | — | (3) |
| Rahoitusta koskevista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot | 11 896 | 259 | 964 | 13 119 |
| Muut | | | | |
| Maksetut etuudet | (1 706 ) | (75) | (97) | (1 878 ) |
| Nykyarvo 31.12.2020 | 100 741 | 2 438 | 13 289 | 116 468 |

miljoonaa euroa

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteensä

Nykyarvo 31.12.2019

Nykyarvo 31.12.2019

83 842

83 842

2 149

2 149

12 071

12 071

98 062

98 062

Kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan

Kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan

Kauden työsuoritukseen perustuvat menot

Kauden työsuoritukseen perustuvat menot

3 441

3 441

97

97

348

348

3 886

3 886

Korkomenot

Korkomenot

919

919

17

17

145

145

1 081

1 081

Aiempaan työsuoritukseen perustuvat menot

Aiempaan työsuoritukseen perustuvat menot

—

—

—

—

—

—

—

—

Kirjattu nettovaroihin

Kirjattu nettovaroihin

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

Kokemusperäiset vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

Kokemusperäiset vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

2 348

2 348

(7)

(7)

(141)

(141)

2 200

2 200

Demografisista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

Demografisista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

—

—

(3)

(3)

—

—

(3)

(3)

Rahoitusta koskevista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

Rahoitusta koskevista oletuksista johtuvat vakuutusmatemaattiset (voitot)/tappiot

11 896

11 896

259

259

964

964

13 119

13 119

Muut

Muut

Maksetut etuudet

Maksetut etuudet

(1 706 )

(1 706 )

(75)

(75)

(97)

(97)

(1 878 )

(1 878 )

Nykyarvo 31.12.2020

Nykyarvo 31.12.2020

100 741

100 741

2 438

2 438

13 289

13 289

116 468

116 468

Kauden työsuoritukseen perustuvat menot muodostuvat etuuspohjaisen velvoitteen nykyarvon kasvusta, joka johtuu järjestelmän nykyisten jäsenten työsuorituksesta vuoden aikana.

Korkomenolla tarkoitetaan etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen käyvän arvon lisäystä kauden aikana sen johdosta, että etuuksien suorittaminen on yhtä kautta lähempänä.

Kokemusperäiset vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot viittaavat vuotta 2020 koskevien edellisenä vuotena tehtyjen oletusten ja vuoden 2020 toteutumien välisten erojen vaikutuksiin.

Vakuutusmatemaattisista oletuksista (demografiset muuttujat, kuten työntekijöiden vaihtuvuus ja kuolleisuus, ja taloudelliset muuttujat, kuten diskonttokorot ja ennustetut palkankorotukset) johtuvia vakuutusmatemaattisia voittoja ja tappioita aiheutuu, kun näitä oletuksia päivitetään, jotta ne vastaavat muutoksia niiden perustana olevassa tilanteessa.

Etuudet (esim. eläkkeet tai terveydenhuoltomenojen korvaukset) maksetaan vuoden aikana järjestelmän sääntöjen mukaisesti. Näiden maksettujen etuuksien vuoksi etuuspohjaisesta järjestelystä johtuva velvoite väheni.

2.9.3   
  Järjestelmän varat

Järjestelmän varat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Muut eläke-etuusjärjestelmät | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä | Yhteensä |
| Nykyarvo 31.12.2019 | 94 | 309 | 403 |
| Järjestelmän varojen nettomuutos | 0 | 45 | 45 |
| Nykyarvo 31.12.2020 | 94 | 354 | 448 |

miljoonaa euroa

Muut eläke-etuusjärjestelmät

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

Yhteensä

Nykyarvo 31.12.2019

Nykyarvo 31.12.2019

94

94

309

309

403

403

Järjestelmän varojen nettomuutos

Järjestelmän varojen nettomuutos

0

0

45

45

45

45

Nykyarvo 31.12.2020

Nykyarvo 31.12.2020

94

94

354

354

448

448

2.9.4   
  Vakuutusmatemaattiset oletukset – Työsuhde-etuudet

Vakuutusmatemaattiset oletukset – Työsuhde-etuudet

Seuraavassa esitetään tärkeimmät vakuutusmatemaattiset oletukset, joita käytetään määritettäessä EU:n kahden tärkeimmän työsuhde-etuusjärjestelmän arvoa.

| | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä | Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä |
| --- | --- | --- |
| 2020 | | |
| Nimellinen diskonttokorko | 0,4  % | 0,5  % |
| Ennustettu inflaatiovauhti | 1,2  % | 1,3  % |
| Reaalinen diskonttokorko | (0,8 ) % | (0,8 ) % |
| Palkankorotusten ennustettu taso | 1,8  % | 1,8  % |
| Terveydenhuoltomenojen kehityssuunnat | — | 2,6  % |
| Eläkeikä | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2019 | | |
| Nimellinen diskonttokorko | 1,1  % | 1,2  % |
| Ennustettu inflaatiovauhti | 1,3  % | 1,3  % |
| Reaalinen diskonttokorko | (0,2 ) % | (0,1 ) % |
| Palkankorotusten ennustettu taso | 1,8  % | 1,8  % |
| Terveydenhuoltomenojen kehityssuunnat | — | 3,0  % |
| Eläkeikä | 63/64/66 | 63/64/66 |

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Yhteinen sairausvakuutusjärjestelmä

2020

2020

Nimellinen diskonttokorko

Nimellinen diskonttokorko

0,4  %

0,4  %

0,5  %

0,5  %

Ennustettu inflaatiovauhti

Ennustettu inflaatiovauhti

1,2  %

1,2  %

1,3  %

1,3  %

Reaalinen diskonttokorko

Reaalinen diskonttokorko

(0,8 ) %

(0,8 ) %

(0,8 ) %

(0,8 ) %

Palkankorotusten ennustettu taso

Palkankorotusten ennustettu taso

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Terveydenhuoltomenojen kehityssuunnat

Terveydenhuoltomenojen kehityssuunnat

—

—

2,6  %

2,6  %

Eläkeikä

Eläkeikä

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2019

2019

Nimellinen diskonttokorko

Nimellinen diskonttokorko

1,1  %

1,1  %

1,2  %

1,2  %

Ennustettu inflaatiovauhti

Ennustettu inflaatiovauhti

1,3  %

1,3  %

1,3  %

1,3  %

Reaalinen diskonttokorko

Reaalinen diskonttokorko

(0,2 ) %

(0,2 ) %

(0,1 ) %

(0,1 ) %

Palkankorotusten ennustettu taso

Palkankorotusten ennustettu taso

1,8  %

1,8  %

1,8  %

1,8  %

Terveydenhuoltomenojen kehityssuunnat

Terveydenhuoltomenojen kehityssuunnat

—

—

3,0  %

3,0  %

Eläkeikä

Eläkeikä

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

Kuolleisuus vuosina 2019 ja 2020 perustuu EU:n virkamiesten elinaikataulukkoon – EULT 2018.

Nimellinen diskonttokorko on määritetty euromääräisten nollakorkoisten joukkovelkakirjalainojen arvon mukaan (maturiteetti on 23 vuotta joulukuusta 2020 unionin virkamiesten eläkejärjestelmässä ja 27 vuotta yhteisessä sairausvakuutusjärjestelmässä). Inflaatiovauhtina on ennustettu inflaatiovauhti vastaavan ajanjakson aikana. Se on määritettävä empiirisesti käyttäen perustana eurooppalaisten rahoitusmarkkinoiden indeksisidonnaisiin joukkovelkakirjalainoihin pohjautuvia arvioita. Reaalisen diskonttokoron laskennassa käytetään nimellistä diskonttokorkoa ja ennustettua pitkän aikavälin inflaatiovauhtia.

Reaalisen diskonttokoron eli nimellisen diskonttokoron ja odotetun inflaatiovauhdin välinen ero pieneni erityisen jyrkästi vuonna 2019, ja pieneneminen jatkui vuonna 2020. Reaalisen diskonttokoron lasku johtuu pääasiassa nimellisen diskonttokoron laskusta, joka vastaa maailmanlaajuisesti rahoitusmarkkinoilla havaittua jatkuvaa suuntausta. Nimellisen diskonttokoron laskua ei tasapainotettu riittävästi inflaatio-oletuksen muutosten perusteella. Tämä muuttui reaalisen diskonttokoron merkittäväksi laskuksi, ja negatiivinen suuntaus jatkui ja vaikutti rahoitusta koskevista oletuksista aiheutuneeseen merkittävään vakuutusmatemaattiseen tappioon.

Kuten PSEO:n tapauksessa, JSIS-vastuiden lisäys johtui pääasiassa reaalisen diskonttokoron laskun jatkumisesta. Tätä vaikutusta tasapainotti kuitenkin osittain päivitys, joka tehtiin terveydenhuoltomenojen oletettuun vuotuiseen lisäykseen, joka on keskeinen oletus terveydenhuoltoon liittyvien järjestelmien yhteydessä. Vuonna 2020 terveydenhuoltomenojen ennustettu kehityssuunta on johtunut paljon pidemmästä tietosarjasta, joka kattaa vuodet 2005–2019. Näin varmistetaan suurempi yhdenmukaisuus järjestelmän keston kanssa ja tarkempi arvio terveydenhuoltomenojen odotetusta tulevasta kehityssuunnasta. Covid-19-pandemian aiheuttamien poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi ja arvioon sisältyvän vinoutuman riskin välttämiseksi vuosi 2020 on jätetty aikasarjasta pois.

2.9.5   
  Herkkyysanalyysit

Herkkyysanalyysit

Herkkyysanalyysi perustuu simulaatioihin, joissa kyseisten oletusten arvoa muutetaan (jos tilanne muuten pysyy samanlaisena).

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän herkkyys muutoksille

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmän herkkyys muutoksille

Kymmenen peruspisteen (0,1 %:n) muutoksella arvioidussa diskonttokorossa olisi seuraavat vaikutukset:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % |
| Etuuspohjainen velvoite | (2 247 ) | 2 319 | (1 797 ) | 1 854 |

miljoonaa euroa

2020

2019

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

(2 247 )

(2 247 )

2 319

2 319

(1 797 )

(1 797 )

1 854

1 854

Kymmenen peruspisteen (0,1 %:n) muutoksella ennustetuissa palkankorotuksissa olisi seuraavat vaikutukset:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % |
| Etuuspohjainen velvoite | 2 206 | (2 143 ) | 1 774 | (1 724 ) |

miljoonaa euroa

2020

2019

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

2 206

2 206

(2 143 )

(2 143 )

1 774

1 774

(1 724 )

(1 724 )

Vuoden muutoksella oletetussa eläkeiässä olisi seuraavat vaikutukset:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Vuoden lisäys | Vuoden vähennys | Vuoden lisäys | Vuoden vähennys |
| Etuuspohjainen velvoite | (1 104 ) | 1 417 | (620) | 771 |

miljoonaa euroa

2020

2019

Vuoden lisäys

Vuoden vähennys

Vuoden lisäys

Vuoden vähennys

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

(1 104 )

(1 104 )

1 417

1 417

(620)

(620)

771

771

Yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän herkkyys muutoksille

Yhteisen sairausvakuutusjärjestelmän herkkyys muutoksille

Kymmenen peruspisteen (0,1 %:n) muutoksella terveydenhuoltomenojen ennustetussa kehityksessä olisi seuraavat vaikutukset:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % |
| Kauden nettomääräiset työsuhteen jälkeiset terveydenhuoltomenot: työsuoritukseen perustuvien menojen ja korkomenojen yhteismäärä. | 15 | (14) | 8 | (8) |
| Etuuspohjainen velvoite | 397 | (385) | 352 | (341) |

miljoonaa euroa

2020

2019

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Kauden nettomääräiset työsuhteen jälkeiset terveydenhuoltomenot: työsuoritukseen perustuvien menojen ja korkomenojen yhteismäärä.

Kauden nettomääräiset työsuhteen jälkeiset terveydenhuoltomenot: työsuoritukseen perustuvien menojen ja korkomenojen yhteismäärä.

15

15

(14)

(14)

8

8

(8)

(8)

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

397

397

(385)

(385)

352

352

(341)

(341)

Kymmenen peruspisteen (0,1 %:n) muutoksella arvioidussa diskonttokorossa olisi seuraavat vaikutukset:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % |
| Etuuspohjainen velvoite | (348) | 361 | (311) | 322 |

miljoonaa euroa

2020

2019

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

(348)

(348)

361

361

(311)

(311)

322

322

Kymmenen peruspisteen (0,1 %:n) muutoksella ennustetuissa palkankorotuksissa olisi seuraavat vaikutukset:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % | Kasvu 0,1  % | Väheneminen 0,1  % |
| Etuuspohjainen velvoite | (38) | 37 | (30) | 29 |

miljoonaa euroa

2020

2019

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Kasvu 0,1  %

Väheneminen 0,1  %

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

(38)

(38)

37

37

(30)

(30)

29

29

Vuoden muutoksella oletetussa eläkeiässä olisi seuraavat vaikutukset:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| | Vuoden lisäys | Vuoden vähennys | Vuoden lisäys | Vuoden vähennys |
| Etuuspohjainen velvoite | (401) | 421 | (363) | 383 |

miljoonaa euroa

2020

2019

Vuoden lisäys

Vuoden vähennys

Vuoden lisäys

Vuoden vähennys

Etuuspohjainen velvoite

Etuuspohjainen velvoite

(401)

(401)

421

421

(363)

(363)

383

383

2.10   VARAUKSET

VARAUKSET

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Määrä 31.12.2019 | Lisävaraukset | Käyttämättä olevat peruutetut määrät | Käytetyt määrät | Luokkien väliset siirrot | Arvioiden muutos | Määrä 31.12.2020 |
| Oikeustapaukset: | | | | | | | |
| Maatalous | 441 | 168 | (4) | (435) | — | — | 170 |
| Muut | 103 | 17 | (3) | (77) | — | (9) | 31 |
| Ydinlaitosten purkaminen | 2 132 | — | — | (30) | — | 325 | 2 426 |
| Rahoitusvaraukset | 1 938 | 812 | (1) | (225) | — | (2) | 2 523 |
| Muut | 208 | 59 | (13) | (11) | — | 11 | 254 |
| Yhteensä | 4 823 | 1 056 | (20) | (778) | — | 324 | 5 405 |
| Pitkäaikaiset | 3 707 | 743 | (4) | (505) | (393) | 330 | 3 878 |
| Lyhytaikaiset | 1 116 | 313 | (16) | (274) | 393 | (6) | 1 527 |

miljoonaa euroa

Määrä 31.12.2019

Lisävaraukset

Käyttämättä olevat peruutetut määrät

Käytetyt määrät

Luokkien väliset siirrot

Arvioiden muutos

Määrä 31.12.2020

Oikeustapaukset:

Oikeustapaukset:

Maatalous

Maatalous

441

441

168

168

(4)

(4)

(435)

(435)

—

—

—

170

170

Muut

Muut

103

103

17

17

(3)

(3)

(77)

(77)

—

—

(9)

(9)

31

31

Ydinlaitosten purkaminen

Ydinlaitosten purkaminen

2 132

2 132

—

—

(30)

(30)

—

325

325

2 426

2 426

Rahoitusvaraukset

Rahoitusvaraukset

1 938

1 938

812

812

(1)

(1)

(225)

(225)

—

—

(2)

(2)

2 523

2 523

Muut

Muut

208

208

59

59

(13)

(13)

(11)

(11)

—

—

11

11

254

254

Yhteensä

Yhteensä

4 823

4 823

1 056

1 056

(20)

(20)

(778)

(778)

—

—

324

324

5 405

5 405

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

3 707

3 707

743

743

(4)

(4)

(505)

(505)

(393)

(393)

330

330

3 878

3 878

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

1 116

1 116

313

313

(16)

(16)

(274)

(274)

393

393

(6)

(6)

1 527

1 527

Varaukset ovat aiempiin tapahtumiin liittyviä luotettavasti arvioituja määriä, jotka on todennäköisesti maksettava EU:n talousarviosta tulevaisuudessa.

Oikeustapaukset

Oikeustapaukset

Tässä kohdassa esitetään arvio käsiteltävinä oleviin oikeustapauksiin liittyvistä määristä, jotka todennäköisesti tulevat maksettaviksi vuoden lopun jälkeen. Maatalouden määrät liittyvät jäsenvaltioiden Euroopan maatalouden tukirahastoa (maataloustukirahasto) koskevien sääntöjenmukaisuuspäätösten vuoksi käynnistämiin oikeustoimiin. Tämä vähennys johtuu kahdesta vuonna 2020 ratkaistusta tapauksesta.

Ydinlaitosten purkaminen

Ydinlaitosten purkaminen

Varauksen perustetta päivitettiin vuonna 2017 Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) ydinlaitosten käytöstäpoistoa ja jätehuoltoa koskevan strategian (D&WM-ohjelma) vuoden 2017 päivityksen mukaiseksi. Strategian sekä määräraha- ja henkilöstötarpeen tarkistus toteutettiin yhdessä riippumattoman D&WM-asiantuntijaryhmän kanssa. Se on paras saatavilla oleva arvio määräraha- ja henkilöstötarpeesta JRC:n Ispran, Geelin, Karlsruhen ja Pettenin laitosten purkamisen loppuunsaattamiseksi.

Varaukseen tehtiin EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti inflaatiokorjaus, minkä jälkeen se diskontattiin nettomääräiseen nykyarvoonsa (käyttämällä euromääräistä swap-käyrän korkoa). Varauksen arvoksi 31. joulukuuta 2020 saatiin näin yhteensä 2 426 miljoonaa euroa. Tämä kokonaismäärä jaetaan osuuteen, joka todennäköisesti käytetään vuonna 2021 (33 miljoonaa euroa), ja osuuteen, joka käytetään myöhemmin (2 393 miljoonaa euroa). Lisäys vuoteen 2019 verrattuna johtuu pääasiassa arvioituihin tuleviin kustannuksiin sovellettavasta laskevasta diskonttokorosta.

On huomattava, että merkittävät epävarmuudet, jotka liittyvät ydinlaitosten purkamisen pitkän aikavälin suunnitteluun, voivat vaikuttaa arvioon, ja määrä voi nousta merkittävästi tulevaisuudessa. Suurimmat epävarmuustekijät liittyvät purettujen laitosten lopulliseen vaiheeseen, ydinmateriaaliin, jätehuollon ja loppukäsittelyn näkökohtiin, epätäydellisiin tai puuttuviin kansallisiin sääntelykehyksiin, monimutkaisiin ja aikaa vieviin lisensointimenettelyihin sekä käytöstäpoistomarkkinoiden tulevaan kehitykseen.

Rahoitusvaraukset

Rahoitusvaraukset

Tähän kohtaan on merkitty varaukset, jotka perustuvat arvioituihin tappioihin eri rahoitusvälineistä myönnetyistä takauksista, jotka valtuutetut yhteisöt voivat myöntää omissa nimissään EU:n puolesta ja EU:n riskillä. Takauksiin liittyvä EU:n rahoitusriski on kuitenkin rajattu, ja rahoitusvarat rahoitetaan asteittain kattamaan tulevat vakuuteen perustuvien maksujen vaatimukset. Tähän kohtaan sisältyvät myös varaukset EIP:n ulkoisen lainanantovaltuutensa puitteissa takaamien Syyrialle myönnettyjen lainojen osalta, jotka EU on siis taannut ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston avulla. Pitkäaikaiset rahoitusvaraukset on diskontattu niiden nettomääräiseen nykyarvoon

Rahoitusvarausten lisäys liittyy Horisontti 2020-, COSME-, CCS LGF- sekä työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevien ohjelmien takausvälineiden lisääntyneeseen käyttöön, mukaan lukien osat, jotka on katettu ESIR-rahaston EU-takauksella pk-yritysikkunan velkasalkun puitteissa – ks. liitetieto 4.1.1.

4.1.1

2.11   RAHOITUSVELAT

RAHOITUSVELAT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Pitkäaikaiset | | | |
| Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat | 2.11.1 | 84 395 | 53 062 |
| Yli- tai alijäämän kautta käypään arvoon arvostettavat rahoitusvelat | 2.11.2 | 4 | 9 |
| | | 84 399 | 53 071 |
| Lyhytaikaiset | | | |
| Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat | 2.11.1 | 10 559 | 1 423 |
| Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvelat | 2.11.2 | 0 | 4 |
| Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat | 2.11.3 | 90 | 20 |
| | | 10 649 | 1 446 |
| Yhteensä | | 95 048 | 54 517 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2020

31.12.2019

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

2.11.1

2.11.1

84 395

84 395

53 062

53 062

Yli- tai alijäämän kautta käypään arvoon arvostettavat rahoitusvelat

Yli- tai alijäämän kautta käypään arvoon arvostettavat rahoitusvelat

2.11.2

2.11.2

4

4

9

9

84 399

84 399

53 071

53 071

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

2.11.1

2.11.1

10 559

10 559

1 423

1 423

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvelat

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvelat

2.11.2

2.11.2

0

0

4

4

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

2.11.3

2.11.3

90

90

20

20

10 649

10 649

1 446

1 446

Yhteensä

Yhteensä

95 048

95 048

54 517

54 517

2.11.1   
  Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

Jaksotettuun hankintamenoon arvostetut rahoitusvelat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat | 2.11.1.1 | 93 192 | 52 564 |
| Muut rahoitusvelat | 2.11.1.2 | 1 761 | 1 921 |
| Yhteensä | | 94 954 | 54 485 |
| Pitkäaikaiset | | 84 395 | 53 062 |
| Lyhytaikaiset | | 10 559 | 1 423 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2020

31.12.2019

Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

2.11.1.1

2.11.1.1

93 192

93 192

52 564

52 564

Muut rahoitusvelat

Muut rahoitusvelat

2.11.1.2

2.11.1.2

1 761

1 761

1 921

1 921

Yhteensä

Yhteensä

94 954

94 954

54 485

54 485

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

84 395

84 395

53 062

53 062

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

10 559

10 559

1 423

1 423

2.11.1.1   Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

Rahoitusavun antamiseksi otetut lainat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | ERVM | SURE | Maksutaselainat | Makrotaloudellinen rahoitusapu | Euratom | Yhteensä |
| Yhteensä 31.12.2019 | 47 394 | — | 201 | 4 754 | 214 | 52 564 |
| Uudet lainat | — | 39 500 | — | 1 675 | 100 | 41 275 |
| Takaisinmaksut | — | — | — | (617) | (35) | (651) |
| Valuuttakurssierot | — | — | — | — | — | — |
| Kirjanpitoarvon muutokset | 2 | 3 | 0 | 0 | (0) | 5 |
| Yhteensä 31.12.2020 | 47 396 | 39 503 | 201 | 5 813 | 279 | 93 192 |
| Pitkäaikaiset | 37 050 | 39 500 | 200 | 5 783 | 250 | 82 782 |
| Lyhytaikaiset | 10 346 | 3 | 1 | 30 | 29 | 10 410 |

miljoonaa euroa

ERVM

SURE

Maksutaselainat

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Euratom

Yhteensä

Yhteensä 31.12.2019

Yhteensä 31.12.2019

47 394

47 394

—

—

201

201

4 754

4 754

214

214

52 564

52 564

Uudet lainat

Uudet lainat

—

—

39 500

39 500

—

—

1 675

1 675

100

100

41 275

41 275

Takaisinmaksut

Takaisinmaksut

—

—

—

—

—

—

(617)

(617)

(35)

(35)

(651)

(651)

Valuuttakurssierot

Valuuttakurssierot

—

—

—

—

—

—

—

—

Kirjanpitoarvon muutokset

Kirjanpitoarvon muutokset

2

2

3

3

0

0

0

0

(0)

(0)

5

5

Yhteensä 31.12.2020

Yhteensä 31.12.2020

47 396

47 396

39 503

39 503

201

201

5 813

5 813

279

279

93 192

93 192

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

37 050

37 050

39 500

39 500

200

200

5 783

5 783

250

250

82 782

82 782

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

10 346

10 346

3

3

1

1

30

30

29

29

10 410

10 410

Ottolainaus sisältää pääasiassa velkakirjalainat, joiden määrä on 92 415 miljoonaa euroa (52 433 miljoonaa euroa vuonna 2019). Kirjanpitoarvon muutokset vastaavat kertyneen koron muutosta.

Edellä mainittujen lainojen takaisinmaksun takaajina ovat viime kädessä EU:n talousarvio (ks. liitetieto 4.1.2) ja kukin jäsenvaltio.

4.1.2

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

Lainojen efektiivinen korko (ilmoitetaan korkojen vaihteluvälinä)

| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| --- | --- | --- |
| Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) | 0,50  % – 3,75  % | 0,50  % – 3,75  % |
| Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE) | 0,00  % – 0,30  % | — |
| Maksutaselainat | 2,88  % | 2,88  % |
| Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat | 0,00  % – 3,69  % | 0,00  % – 3,82  % |
| Euratom | 0,00  % – 5,68  % | 0,00  % – 5,68  % |

31.12.2020

31.12.2019

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

0,50  % – 3,75  %

Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE)

Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline (SURE)

0,00  % – 0,30  %

0,00  % – 0,30  %

—

—

Maksutaselainat

Maksutaselainat

2,88  %

2,88  %

2,88  %

2,88  %

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

Makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnettävät lainat

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,69  %

0,00  % – 3,82  %

0,00  % – 3,82  %

Euratom

Euratom

0,00  % – 5,68  %

0,00  % – 5,68  %

0,00  % – 5,68  %

0,00  % – 5,68  %

2.11.1.2   Muut rahoitusvelat

Muut rahoitusvelat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Pitkäaikaiset | | |
| Rahoitusleasingvelat | 1 130 | 1 244 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 346 | 385 |
| Muut | 136 | 144 |
| | 1 612 | 1 772 |
| Lyhytaikaiset | | |
| Rahoitusleasingvelat | 101 | 97 |
| Erissä maksettavat rakennukset | 38 | 36 |
| Takaisin maksettavat sakot | 8 | — |
| Muut | 2 | 17 |
| | 149 | 149 |
| Yhteensä | 1 761 | 1 921 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

1 130

1 130

1 244

1 244

Erissä maksettavat rakennukset

Erissä maksettavat rakennukset

346

346

385

385

Muut

Muut

136

136

144

144

1 612

1 612

1 772

1 772

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

101

101

97

97

Erissä maksettavat rakennukset

Erissä maksettavat rakennukset

38

38

36

36

Takaisin maksettavat sakot

Takaisin maksettavat sakot

8

8

—

—

Muut

Muut

2

2

17

17

149

149

149

149

Yhteensä

Yhteensä

1 761

1 761

1 921

1 921

Rahoitusleasingvelat

Rahoitusleasingvelat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Tulevaisuudessa maksettavat määrät |
| < 1 vuosi | 1–5 vuotta | > 5 vuotta | Velat yhteensä |
| Maa-alueet ja rakennukset | 96 | 457 | 665 | 1 218 |
| Muut käyttöomaisuushyödykkeet | 5 | 8 | — | 13 |
| Yhteensä 31.12.2020 | 101 | 465 | 665 | 1 231 |
| Koron osuus | 50 | 170 | 124 | 345 |
| Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2020 | 151 | 636 | 790 | 1 576 |
| Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2019 | 150 | 644 | 946 | 1 741 |

miljoonaa euroa

Tulevaisuudessa maksettavat määrät

< 1 vuosi

1–5 vuotta

> 5 vuotta

Velat yhteensä

Maa-alueet ja rakennukset

Maa-alueet ja rakennukset

96

96

457

457

665

665

1 218

1 218

Muut käyttöomaisuushyödykkeet

Muut käyttöomaisuushyödykkeet

5

5

8

8

—

13

13

Yhteensä 31.12.2020

Yhteensä 31.12.2020

101

101

465

465

665

665

1 231

1 231

Koron osuus

Koron osuus

50

50

170

170

124

124

345

345

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2020

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2020

151

151

636

636

790

790

1 576

1 576

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2019

Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2019

150

150

644

644

946

946

1 741

1 741

Edellä mainitut leasingiin ja rakennuksiin liittyvät määrät on rahoitettava tulevista talousarvioista.

2.11.2   
  Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvelat

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvelat

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Johdannaistyyppi | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Nimellisarvo | Käypä arvo | Nimellisarvo | Käypä arvo |
| Pääomasijoitussalkun takaus | 215 | 1 | 752 | 10 |
| Ulkomaanvaluutan määräiset optiot (hajotettu) | 14 | 4 | 13 | 2 |
| Yhteensä | 229 | 4 | 765 | 12 |
| Pitkäaikaiset | 229 | 4 | 148 | 9 |
| Lyhytaikaiset | 0 | 0 | 617 | 4 |

miljoonaa euroa

Johdannaistyyppi

31.12.2020

31.12.2019

Nimellisarvo

Käypä arvo

Nimellisarvo

Käypä arvo

Pääomasijoitussalkun takaus

Pääomasijoitussalkun takaus

215

215

1

1

752

752

10

10

Ulkomaanvaluutan määräiset optiot (hajotettu)

Ulkomaanvaluutan määräiset optiot (hajotettu)

14

14

4

4

13

13

2

2

Yhteensä

Yhteensä

229

229

4

4

765

765

12

12

Pitkäaikaiset

Pitkäaikaiset

229

229

4

4

148

148

9

9

Lyhytaikaiset

Lyhytaikaiset

0

0

0

0

617

617

4

4

Pääomasijoitussalkkujen takaukset

Pääomasijoitussalkkujen takaukset

Pääomasijoitussalkuille annetut takaukset luokitellaan käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettaviksi rahoitusveloiksi, koska ne eivät täytä rahoitusvakuuksiin liittyvän velan määritelmää – ks. liitetieto 1.5.12. EU:n taloudellinen vastuu mitataan kohteena olevien sijoitusten arvon perusteella.

1.5.12

Ulkomaanvaluutan määräinen optio

Ulkomaanvaluutan määräinen optio

EU:lla on 31. joulukuuta 2020 johdannaissopimus (ulkomaanvaluutan määräinen optio – put spread -optio), jolla se kattaa rahoituslaitosten Ukrainan pk-yrityksille rahoituksen saatavuuden vahvistamiseksi sekä lainaehtojen houkuttavuuden parantamiseksi Ukrainassa myöntämiin lainoihin liittyvän ulkomaanvaluutan (UAH) devalvoinnin. Sopimusehtojen mukaan EU antaa kumppaneilleen mahdollisuuden hakea kunkin tukikelpoisen lainan osalta enintään 30 prosentin EU:n maksuosuutta, jos Ukrainan hryvnia devalvoidaan suhteessa euroon.

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvelkojen hierarkia

Käypään arvoon kirjattavien rahoitusvelkojen hierarkia

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat | — | — |
| Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat | 4 | 2 |
| Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon | 1 | 10 |
| Yhteensä | 4 | 12 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

Taso 1: Toimivilla markkinoilla noteeratut hinnat

—

—

—

—

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

Taso 2: Muut todettavissa olevat tiedot kuin noteeratut hinnat

4

4

2

2

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

Taso 3: Arvostusmenetelmät, joissa käytetyt tiedot eivät perustu todettavissa olevaan markkinatietoon

1

1

10

10

Yhteensä

Yhteensä

4

4

12

12

2.11.3   
  Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

EIP:n ESIRin infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan puitteissa (IIW) maksaman velkasalkun ESIR-takuu sekä EIP:n taloudellisen selviytymiskyvyn kehittämisaloitteen (ERI) puitteissa maksettujen EIP:n lainojen ulkoinen lainanantovaltuus merkitään rahoitusvakuuksiin liittyväksi velaksi. ESIR-rahaston rahoitusvakuuksiin liittyvien velkojen määrä oli nolla euroa 31. joulukuuta 2020 (nolla euroa vuonna 2019), koska takauksen perusteella saatavat määrät ylittävät odotetut tappiot, kun taas ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvän ERIn rahoitusvakuuden määrä on 90 miljoonaa euroa (20 miljoonaa euroa vuonna 2019 – ks. liitetieto 4.1.1).

4.1.1

2.12   MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

MUUT LYHYTAIKAISET VELAT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Bruttomäärä | Oikaisut | Nettomäärä 31.12.2020 | Bruttomäärä | Oikaisut | Nettomäärä 31.12.2019 |
| Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu: | | | | | | |
| Jäsenvaltiot | | | | | | |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 17 | (0) | 17 | 21 | (0) | 21 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 12 651 | (2 698 ) | 9 954 | 8 068 | (2 437 ) | 5 631 |
| ESR | 3 479 | (370) | 3 109 | 2 882 | (558) | 2 325 |
| Muut | 792 | (90) | 701 | 852 | (45) | 807 |
| Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä | 1 485 | (182) | 1 302 | 1 562 | (180) | 1 381 |
| Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä | 18 424 | (3 341 ) | 15 083 | 13 384 | (3 220 ) | 10 165 |
| Maataloustukirahasto | 16 160 | — | 16 160 | 16 255 | — | 16 255 |
| Muut velat | 784 | — | 784 | 539 | — | 539 |
| Muut | 381 | — | 381 | 283 | — | 283 |
| Yhteensä | 35 748 | (3 341 ) | 32 408 | 30 462 | (3 220 ) | 27 241 |

miljoonaa euroa

Bruttomäärä

Oikaisut

Nettomäärä 31.12.2020

Bruttomäärä

Oikaisut

Nettomäärä 31.12.2019

Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu:

Maksupyynnöt ja laskut, jotka on saatu:

Jäsenvaltiot

Jäsenvaltiot

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

17

17

(0)

(0)

17

17

21

21

(0)

(0)

21

21

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

12 651

12 651

(2 698 )

(2 698 )

9 954

9 954

8 068

8 068

(2 437 )

(2 437 )

5 631

5 631

ESR

ESR

3 479

3 479

(370)

(370)

3 109

3 109

2 882

2 882

(558)

(558)

2 325

2 325

Muut

Muut

792

792

(90)

(90)

701

701

852

852

(45)

(45)

807

807

Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä

Yksityisiltä yrityksiltä ja julkisyhteisöiltä

1 485

1 485

(182)

(182)

1 302

1 302

1 562

1 562

(180)

(180)

1 381

1 381

Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Saadut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

18 424

18 424

(3 341 )

(3 341 )

15 083

15 083

13 384

13 384

(3 220 )

(3 220 )

10 165

10 165

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

16 160

16 160

—

—

16 160

16 160

16 255

16 255

—

—

16 255

16 255

Muut velat

Muut velat

784

784

—

—

784

784

539

539

—

—

539

539

Muut

Muut

381

381

—

—

381

381

283

283

—

—

283

283

Yhteensä

Yhteensä

35 748

35 748

(3 341 )

(3 341 )

32 408

32 408

30 462

30 462

(3 220 )

(3 220 )

27 241

27 241

Muihin lyhytaikaisiin velkoihin sisältyy saatuja laskuja ja menoilmoituksia, joita ei ole vielä maksettu vuoden loppuun mennessä. Ne kirjataan alun perin laskun tai menoilmoituksen vastaanoton yhteydessä esitetyn määrän suuruisiksi. Muita lyhytaikaisia velkoja oikaistaan vastaamaan kustannusten tarkastuksen jälkeen hyväksyttyjä määriä ja tukikelpoisiksi arvioituja määriä. Määrät, joiden arvioidaan olevan tukikelvottomia, esitetään kohdassa ”Oikaisut”. Suurimmat määrät liittyvät rakennetoimiin.

Yhteisiä säännöksiä koskevassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (25), jota sovelletaan rakennerahastoihin (EAKR ja Euroopan sosiaalirahasto), koheesiorahastoon ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoon, säädetään ohjelmakauden 2014–2020 osalta, että EU:n talousarviota suojataan pidättämällä välimaksuista järjestelmällisesti kymmenen prosenttia. Valvontasykli päättyy tilivuoden (1. heinäkuuta–30. kesäkuuta) päättymistä seuraavan vuoden helmikuussa hallintoviranomaisten suoritettua hallinnon tarkastukset ja tarkastusviranomaisten suoritettua omat tarkastuksensa. Komissio tarkastaa jäsenvaltioiden viranomaisten toimittamat varmistusasiakirjat ja tilityksen. Loppusaldo maksetaan tai peritään takaisin vasta sitten, kun tämä arviointi on tehty ja tilit hyväksytty. Näiden sääntöjen mukaisesti pidätetty määrä oli vuoden 2020 lopussa yhteensä 7,8 miljardia euroa. Osa tästä määrästä (1,1 miljardia euroa) arvioidaan tukikelvottomaksi jäsenvaltioiden tilinpäätöksissään toimittamien tietojen perusteella, ja sekin esitetään kohdassa ”Oikaisut”. Muita lyhytaikaisia velkoja koskevien oikaisujen viimeinen komponentti ovat jäsenvaltioille maksettavien muiden ennakoiden määrät (ks. liitetieto 2.5.2), jotka ovat vielä maksamatta vuoden lopussa (1,3 miljardia euroa).

25

2.5.2

Koheesiopolitiikan (EAKR, koheesiorahasto ja ESR) osalta maksettavien määrien kasvu johtuu pääasiassa vuoden 2020 lopussa saaduista menoilmoituksista (5,9 miljardia euroa), joita ei ollut vielä maksettu luottojen puuttumisen vuoksi. Yleisesti ottaen suurempi menoilmoitusten määrä kuvastaa täytäntöönpanon edistymistä tällä alalla.

Ennakkorahoituspyynnöt

Ennakkorahoituspyynnöt

Edellä mainittujen määrien lisäksi vuoden 2020 lopussa on saatu 1,4 miljardin euron suuruiset ennakkomaksupyynnöt, joita ei ollut maksettu vuoden lopussa. EU:n tilinpäätössääntöjen mukaan näitä määriä ei kirjata muiksi lyhytaikaisiksi veloiksi.

2.13   MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Menojäämät | 64 383 | 66 860 |
| Tuloennakot | 128 | 254 |
| Muut | 74 | 116 |
| Yhteensä | 64 584 | 67 230 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Menojäämät

Menojäämät

64 383

64 383

66 860

66 860

Tuloennakot

Tuloennakot

128

128

254

254

Muut

Muut

74

74

116

116

Yhteensä

Yhteensä

64 584

64 584

67 230

67 230

Menojäämät on jaoteltu seuraavasti:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Maataloustukirahasto | 24 599 | 28 193 |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | 18 622 | 18 583 |
| EAKR ja koheesiorahasto | 8 766 | 9 525 |
| ESR | 3 009 | 3 016 |
| Muut | 9 386 | 7 542 |
| Yhteensä | 64 383 | 66 860 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

24 599

24 599

28 193

28 193

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

18 622

18 622

18 583

18 583

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

8 766

8 766

9 525

9 525

ESR

ESR

3 009

3 009

3 016

3 016

Muut

Muut

9 386

9 386

7 542

7 542

Yhteensä

Yhteensä

64 383

64 383

66 860

66 860

Menojäämät tarkoittavat kirjattuja menoja, joista unioni ei ole vielä saanut menoilmoitusta. Koheesiopolitiikan osalta EAKR:n ja koheesiorahaston menojäämien väheneminen liittyy pääasiassa kauden 2007–2013 toiminnan päättymiseen (koska lopullisia menoilmoituksia saadaan yhä), kun taas kauden 2014–2020 taso pysyy vakaana. Maataloustukirahaston määrien kehitystä selitetään tarkemmin liitetiedossa 3.10.

3.10

NETTOVARAT

NETTOVARAT

2.14   RAHASTOT

RAHASTOT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Käyvän arvon rahasto | 2.14.1 | 496 | 391 |
| Takuurahasto | 2.14.2 | 3 043 | 2 870 |
| Muut rahastot | 2.14.3 | 1 523 | 1 776 |
| Yhteensä | | 5 062 | 5 037 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2020

31.12.2019

Käyvän arvon rahasto

Käyvän arvon rahasto

2.14.1

2.14.1

496

496

391

391

Takuurahasto

Takuurahasto

2.14.2

2.14.2

3 043

3 043

2 870

2 870

Muut rahastot

Muut rahastot

2.14.3

2.14.3

1 523

1 523

1 776

1 776

Yhteensä

Yhteensä

5 062

5 062

5 037

5 037

2.14.1   
  Käyvän arvon rahasto

Käyvän arvon rahasto

Myytävissä olevien rahoitusvarojen käyvän arvon muutokset merkitään EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti käyvän arvon rahastoon.

Käyvän arvon rahaston muutokset tilikauden aikana

Käyvän arvon rahaston muutokset tilikauden aikana

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Sisältyy käyvän arvon rahastoon | 89 | 200 |
| Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan | 16 | (40) |
| Yhteensä | 105 | 160 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Sisältyy käyvän arvon rahastoon

Sisältyy käyvän arvon rahastoon

89

89

200

200

Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan

Sisältyy tuotto- ja kululaskelmaan

16

16

(40)

(40)

Yhteensä

Yhteensä

105

105

160

160

2.14.2   
  Takuurahasto

Takuurahasto

Tähän erään on kirjattu takuurahaston tavoitesumma, joka on yhdeksän prosenttia vastuista, jotka on taattu EU:n talousarviosta EIP:n ulkoisen lainanantovaltuuden puitteissa. Tavoitesumma on samalla ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston varojen vähimmäismäärä (ks. liitetieto 2.4.1).

2.4.1

2.14.3   
  Muut rahastot

Muut rahastot

Nämä varat (1 275 miljoonaa euroa) kuuluvat pääasiassa selvitystilassa olevalle EHTYlle ja sen teräs- ja hiilialan tutkimusrahastolle. Tämä rahasto perustettiin EHTYn toiminnan lopettamisen yhteydessä.

2.15   JÄSENVALTIOIDEN RAHOITUSOSUUDET

JÄSENVALTIOIDEN RAHOITUSOSUUDET

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2019 | 77 560 |
| Varainhoitovuoden ylijäämän palautus jäsenvaltioille | 3 218 |
| Takuurahaston varojen muutos | 173 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset | 15 155 |
| Muiden varojen muutokset | (210) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | (57 416 ) |
| Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2020 | 38 480 |

miljoonaa euroa

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2019

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet 31.12.2019

77 560

77 560

Varainhoitovuoden ylijäämän palautus jäsenvaltioille

Varainhoitovuoden ylijäämän palautus jäsenvaltioille

3 218

3 218

Takuurahaston varojen muutos

Takuurahaston varojen muutos

173

173

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset

15 155

15 155

Muiden varojen muutokset

Muiden varojen muutokset

(210)

(210)

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(57 416 )

(57 416 )

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2020

Jäsenvaltioilta maksettaviksi vaadittavat rahoitusosuudet yhteensä 31.12.2020

38 480

38 480

Tämä kohta vastaa sellaisia EU:lle joulukuun 31. päivään mennessä aiheutuneita menoja, jotka on katettava tulevista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti vuonna n, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta vuonna n + 1 (tai myöhemmin) ja rahoitetaan tämän vuoksi vuoden n + 1 (tai sen jälkeisten vuosien) talousarviosta. Koska tällaiset velat kirjataan tilinpäätökseen ja koska niitä vastaavat maksut rahoitetaan vasta tulevista talousarvioista, velat ovat vuoden lopussa huomattavasti varoja suuremmat. Tärkeimpiin tällaisiin eriin kuuluvat maataloustukirahaston toimintaan ja työsuhde-etuuksista johtuviin velkoihin liittyvät erät.

On huomattava, että edellä esitetyllä jakaumalla ei ole vaikutusta talousarvion toteutumaan. Talousarvioon otetut tulot vastaavat aina talousarvioon otettuja menoja, koska kaikki ylimääräiset tulot palautetaan jäsenvaltioille.

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset liittyvät vakuutusmatemaattisiin voittoihin ja tappioihin, jotka johtuvat kyseisten velkojen vakuutusmatemaattisesta uudelleenarvioinnista.

Jäsenvaltioilta vaadittavien määrien huomattava pieneneminen johtuu pääasiassa tuloista, jotka liittyvät nettomääriin, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on unionista eroamisensa jälkeen vuonna 2020 allekirjoitetun erosopimuksen mukaan velkaa – ks. liitetieto 2.6.1.2.

2.6.1.2

3.   TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

TULOT

TULOT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: OMAT VARAT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: OMAT VARAT

3.1   BKTL-VARAT

BKTL-VARAT

Omista varoista saatavat tuotot ovat EU:n tärkeimpiä toiminnan tuottoja. BKTL-tuotot ovat tärkeimpiä omien varojen kolmesta ryhmästä, ja niiden määrä oli yhteensä 125 393 miljoonaa euroa vuonna 2020 (108 820 miljoonaa euroa vuonna 2019). Kaikilta jäsenvaltioilta kannetaan yhdenmukainen prosentuaalinen osuus BKTL:stä. BKTL-perusteiset varat tasapainottavat tuloja ja menoja, eli niillä rahoitetaan talousarvion osaa, jota muut tulonlähteet eivät kata. BKTL-tuottojen lisäys vastaa maksumäärärahojen lisäyksen tarvetta vuonna 2020, ja sillä on tarkoitus vahvistaa EU:n keskeisiä politiikkoja. Vuonna 2020 yksi keskeisistä politiikoista oli covid-19-rokotusstrategia (hätätilanteen tukivälineen kautta ja koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva toinen investointialoite CRII+).

3.2   PERINTEISET OMAT VARAT

PERINTEISET OMAT VARAT

Perinteiset omat varat liittyvät pääasiassa tullimaksuihin, joista jäsenvaltiot pidättävät itselleen kantokuluina 20 prosenttia, joten edellä mainitut luvut eivät sisällä tätä vähennystä. Tullimaksujen aleneminen johtuu pääasiassa siitä, että niitä on talouskriisin vuoksi kerätty vähemmän.

3.3   ALV-VARAT

ALV-VARAT

Alv-varat oli ensimmäinen varojen tyyppi, joka yhdenmukaistettiin laajasti EU:n tasolla. Alv-perusteiset rahoitusosuudet lasketaan soveltamalla kansalliseen alv:n määräytymisperusteeseen yhdenmukaista 0,3 prosentin verokantaa, joka saa olla enintään 50 prosenttia kunkin jäsenvaltion bruttokansantulosta (BKTL). Vuosiksi 2014–2020 sovelletaan alennettua verokantaa (0,15 %) Saksaan, Alankomaihin ja Ruotsiin neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (26) mukaisesti.

26

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: SIIRROT

TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON LIITTYVISTÄ TRANSAKTIOISTA: SIIRROT

3.4   SAKOT, UHKASAKOT JA SEURAAMUSMAKSUT

SAKOT, UHKASAKOT JA SEURAAMUSMAKSUT

Nämä 452 miljoonan euron tuotot (4 291 miljoonaa euroa vuonna 2019) liittyvät sakkoihin, jotka komissio on määrännyt yrityksille EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta, sekä sakkoihin, jotka komissio on määrännyt jäsenvaltioille EU:n lainsäädännön rikkomisesta. Komissio kirjaa sakkoihin liittyvät tuotot tehdessään päätöksen sakon määräämisestä ja kun asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Määrät liittyvät pääasiassa kilpailusääntöjen rikkomisesta määrättyihin sakkoihin (370 miljoonaa euroa). Suurimmat tapaukset koskevat EU:n kilpailusääntöjen rikkomista eli yhtiöille Orbia, Clariant ja Celanese määrättyä yhteensä 260 miljoonan euron sakkoa osallistumisesta kartelliin, joka koskee etyleenin ostamista myyntimarkkinoilta, ja 60 miljoonan euron sakkoja, jotka on määrätty lääkeyhtiöille Teva ja Cephalon siitä, että ne ovat sopineet Cephalonin unihäiriölääkkeen edullisempien geneeristen versioiden markkinoille saattamisen viivyttämisestä.

3.5   VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

VAROJEN TAKAISINPERINTÄ

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa | 1 281 | 2 547 |
| Suora hallinnointi | 53 | 65 |
| Välillinen hallinnointi | 21 | 16 |
| Yhteensä | 1 355 | 2 627 |

miljoonaa euroa

2020

2019

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

1 281

1 281

2 547

2 547

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

53

53

65

65

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

21

21

16

16

Yhteensä

Yhteensä

1 355

1 355

2 627

2 627

Tässä kohdassa esitetään lähinnä komission antamat perintämääräykset, joita vastaavat maksut on saatu tai jotka on kuitattu (eli vähennetty) komission kirjanpitojärjestelmään myöhemmin kirjatuista maksuista. Perintämääräysten tarkoituksena on periä takaisin maksuja, jotka on aiemmin maksettu EU:n talousarviosta. Nämä toimet perustuvat tehtyihin tarkastuksiin, tilintarkastuksiin tai tukikelpoisuustarkastuksiin, ja näin ollen toimilla suojellaan EU:n talousarviota menoilta, jotka ovat syntyneet säännösten vastaisesti.

Kohdassa esitetään myös perintämääräykset, jotka jäsenvaltiot ovat antaneet maataloustukirahastosta myönnetyn tuen takaisin perimiseksi. Tähän kohtaan sisältyvät myös siirtosaamisia koskevien arvioiden muutokset edellisen vuoden lopusta tilinpäätösvuoden loppuun.

Edellä olevaan taulukkoon sisällytetyt määrät vastaavat tuloja, jotka on saatu antamalla perintämääräyksiä. Tämän vuoksi ne eivät voi sisältää kaikkia EU:n talousarvion suojaamiseksi toteutettuja toimia, erityisesti kun kyse on koheesiopolitiikasta. Tällä alalla ovat käytössä erityisjärjestelmät, joilla varmistetaan, että aiheettomasti maksetut määrät oikaistaan, ja useimmissa tapauksissa perintämääräystä ei anneta. Mukaan ei ole luettu myöskään määriä, jotka on peritty takaisin kuittaamalla menoja vastaan tai peruutuksilla taikka perimällä ennakkomaksuja takaisin.

Suurin osa tässä esitetyistä määristä liittyy yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavien varojen takaisinperintään:

Maatalous: maataloustukirahasto ja maaseudun kehittäminen

Maatalous: maataloustukirahasto ja maaseudun kehittäminen

Tähän kohtaan sisältyvät maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevat varainhoitovuoden tuotot ovat vuoden 2020 rahoitusoikaisuja ja jäsenvaltioiden ilmoittamia vuoden aikana perittyjä määriä. Niihin on lisätty petosten ja sääntöjenvastaisuuksien vuoksi vuoden lopussa takaisinperittävinä olevien, jäsenvaltioiden ilmoittamien määrien nettokasvua vastaava määrä.

Koheesiopolitiikka

Koheesiopolitiikka

Koheesiopolitiikkaa koskeva kohta vastaa pääasiassa 0,4 miljardin euron (1,4 miljardia euroa vuonna 2019) tulojäämiä määristä, jotka komissio odottaa perivänsä takaisin jäsenvaltioilta. Perintä toteutetaan jäsenvaltioiden vuoden 2021 alussa toimittamien tilinpäätösten tarkastelun ja hyväksynnän perusteella. Takaisin perittävät määrät edustavat periaatteessa varainhoitovuoden aikana alun perin tukikelpoisiksi ilmoitettujen määrien ja jäsenvaltioiden tilinpäätöksissä tukikelpoisiksi vahvistettujen määrien erotusta. Niiden pieni määrä tarkoittaa sitä, että tukeen oikeuttamattomat määrät havaittiin jäsenvaltioiden tasolla käytössä olevissa tarkastuksissa prosessin varhaisessa vaiheessa.

3.6   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN EROSOPIMUS

YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN EROSOPIMUS

Nämä tulot liittyvät nettomääriin, jotka Yhdistynyt kuningaskunta on unionista eroamisen jälkeen vuonna 2020 allekirjoitetun erosopimuksen mukaan velkaa – ks. liitetieto 2.6.1.2.

2.6.1.2

3.7   MUUT TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

MUUT TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet innovaatiorahastoa varten | 2 080 | — |
| Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut | 1 316 | 1 299 |
| Kolmansien maiden rahoitusosuudet | 1 592 | 1 509 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet hätätilanteen tukivälinettä ja ulkoista apua varten | 1 073 | 331 |
| Omaisuuserien siirto | 317 | 60 |
| Budjettioikaisut | 214 | (1 719 ) |
| Muut | 524 | 592 |
| Yhteensä | 7 116 | 2 072 |

miljoonaa euroa

2020

2019

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet innovaatiorahastoa varten

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet innovaatiorahastoa varten

2 080

2 080

—

—

Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut

Henkilöstön maksamat verot ja muut maksut

1 316

1 316

1 299

1 299

Kolmansien maiden rahoitusosuudet

Kolmansien maiden rahoitusosuudet

1 592

1 592

1 509

1 509

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet hätätilanteen tukivälinettä ja ulkoista apua varten

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet hätätilanteen tukivälinettä ja ulkoista apua varten

1 073

1 073

331

331

Omaisuuserien siirto

Omaisuuserien siirto

317

317

60

60

Budjettioikaisut

Budjettioikaisut

214

214

(1 719 )

(1 719 )

Muut

Muut

524

524

592

592

Yhteensä

Yhteensä

7 116

7 116

2 072

2 072

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet innovaatiorahastoon ovat tuloja, jotka liittyvät päästöoikeuksien myyntiin (1 334 miljoonaa euroa) ja käyttämättä jääneiden vähähiilisen teknologian innovoinnin tukemiseen käytettävien NER300-varojen siirtoon (747 miljoonaa euroa). EIP:n tehtävänä on päästöoikeuksien muuntaminen rahaksi ja NER300-varojen hallinnointi jäsenvaltioiden puolesta. Vuoden lopussa EIP oli siirtänyt komissiolle 2 080 miljoonasta eurosta 1 336 miljoonaa euroa, jotka sisällytettiin käteisvaroihin (vähennettynä vuonna 2020 käytetyllä määrällä) – ks. liitetieto 2.8.1. Jäljellä olevia 744 miljoonan euron tuloja ei ollut vielä peritty takaisin vuoden 2020 lopussa, minkä vuoksi ne katsotaan kerrytettävissä oleviksi rahamääriksi muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista – ks. liitetieto 2.6.1.5.

2.8.1

2.6.1.5

Henkilöstön maksamista veroista ja muista maksuista saadut tuotot liittyvät pääasiassa henkilöstön palkoista tehtyihin vähennyksiin. Merkittäviä määriä tässä erässä ovat eläkemaksut ja tulovero.

Kolmansien maiden rahoitusosuudet ovat pääasiassa EFTA-maiden ja liittymistä valmistelevien maiden suorittamia rahoitusosuuksia (1 293 miljoonaa euroa) sekä kolmansien maiden rahoitusosuuksia, joilla ne osallistuvat Horisontti 2020 -puiteohjelmaan (297 miljoonaa euroa).

Jäsenvaltiot ovat antaneet hätätilanteen tukivälineen täydennykseksi 750 miljoonaa euroa ja Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen rahoittamiseen 265 miljoonaa euroa.

Varojen siirrosta saadut tuotot liittyvät Copernicus-ohjelman mukaiseen satelliitin 6A siirtoon Euroopan avaruusjärjestöltä (ESA) komissiolle (ks. liitetieto 2.2). Tämä siirto on EU:n kirjanpitosääntöjen mukainen muu kuin vaihtoon perustuva transaktio.

2.2

Budjettioikaisujen lisäys perustuu pääasiassa edellisen vuoden talousarvion lisääntyneeseen ylijäämään, joka oli 3 218 miljoonaa euroa vuonna 2020, kun se vuonna 2019 oli 1 803 miljoonaa euroa. Talousarvion ylijäämää tasapainotti alv- ja BKTL-varojen vuotuinen mukautus, joka oli 3 165 miljoonaa euroa vuonna 2020, kun se vuonna 2019 oli 3 443 miljoonaa euroa.

Muut tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista sisältävät ITERin isäntävaltion ja jäsenten rahoitusosuudet Fusion for Energy -yhteisyritykseen, eurooppalaiseen ITER-yhteisyritykseen ja fuusioenergian kehittämiseen (156 miljoonaa euroa).

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

3.8   RAHOITUSTUOTOT

RAHOITUSTUOTOT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Korkotuotot: | | |
| viivästyneistä suorituksista | 1 129 | 133 |
| lainoista | 1 167 | 1 180 |
| muut | 63 | 70 |
| Emissiovoitot | 674 | 2 |
| Palkkiot rahoitusvakuuksiin liittyvästä velasta | 258 | 193 |
| Osingot | 22 | 29 |
| Tuotot käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavista rahoitusvaroista ja veloista | 70 | 125 |
| Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot | 48 | 82 |
| Muut | 3 | 2 |
| Yhteensä | 3 434 | 1 817 |

miljoonaa euroa

2020

2019

Korkotuotot:

Korkotuotot:

viivästyneistä suorituksista

viivästyneistä suorituksista

1 129

1 129

133

133

lainoista

lainoista

1 167

1 167

1 180

1 180

muut

muut

63

63

70

70

Emissiovoitot

Emissiovoitot

674

674

2

2

Palkkiot rahoitusvakuuksiin liittyvästä velasta

Palkkiot rahoitusvakuuksiin liittyvästä velasta

258

258

193

193

Osingot

Osingot

22

22

29

29

Tuotot käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavista rahoitusvaroista ja veloista

Tuotot käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavista rahoitusvaroista ja veloista

70

70

125

125

Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

Rahoitusvarojen realisoituneet myyntivoitot

48

48

82

82

Muut

Muut

3

3

2

2

Yhteensä

Yhteensä

3 434

3 434

1 817

1 817

Korkotuotot viivästyneistä suorituksista liittyvät pääasiassa erääntyneisiin sakkoihin ja omia varoja koskeviin maksuosuuksiin, joita ei ole maksettu ajallaan. Suurimmat määrät koskevat liitetiedossa 2.6.1.1 tarkoitettua rikkomistapausta (0,5 miljardia euroa) ja aurinkopaneeleihin sovellettavien polkumyyntitullien kiertämisestä Alankomaita vastaan vireillä olevan tapauksen arvioituja tuloja (0,3 miljardia euroa).

2.6.1.1

Lainoista saadut korkotuotot liittyvät pääasiassa rahoitusapuna myönnettyihin luottoihin (ks. liitetieto 2.4.3).

2.4.3

674 miljoonan euron emissiovoitot liittyvät ensisijaisesti SURE-lainojen liikkeeseenlaskuun, jolla hankitut varat ylittivät liikkeeseen laskettujen joukkolainojen nimellisarvon. Nämä tulot siirrettiin tukiohjelmista hyötyville jäsenvaltioille, mikä johti 672 miljoonan euron rahoitusmenojen kirjaamiseen – ks. liitetieto 3.14.

3.14

Palkkio rahoitusvakuuksiin liittyvästä velasta liittyy ensisijaisesti EIP:ltä saatuihin riskinjakotuloihin, jotka liittyvät ESIR-takaukseen ESIR-rahaston infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan velkasalkusta – ks. liitetieto 2.11.3.

2.11.3

3.9   MUUT TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

MUUT TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Maksutuotot tarjotuista palveluista (virastot) | 640 | 592 |
| Kurssivoitot | 370 | 347 |
| Tavaroiden myynti | 48 | 31 |
| Osuus EIR:n nettotuloksesta | 38 | 53 |
| Rahoitusvälineisiin liittyvät maksu- ja palkkiotuotot | 34 | 43 |
| Tuotot käyttöomaisuushyödykkeistä | 5 | 5 |
| Muut | 269 | 227 |
| Yhteensä | 1 404 | 1 298 |

miljoonaa euroa

2020

2019

Maksutuotot tarjotuista palveluista (virastot)

Maksutuotot tarjotuista palveluista (virastot)

640

640

592

592

Kurssivoitot

Kurssivoitot

370

370

347

347

Tavaroiden myynti

Tavaroiden myynti

48

48

31

31

Osuus EIR:n nettotuloksesta

Osuus EIR:n nettotuloksesta

38

38

53

53

Rahoitusvälineisiin liittyvät maksu- ja palkkiotuotot

Rahoitusvälineisiin liittyvät maksu- ja palkkiotuotot

34

34

43

43

Tuotot käyttöomaisuushyödykkeistä

Tuotot käyttöomaisuushyödykkeistä

5

5

5

5

Muut

Muut

269

269

227

227

Yhteensä

Yhteensä

1 404

1 404

1 298

1 298

Maksutuotot tarjotuista palveluista sisältävät pääasiassa Euroopan lääkeviraston myyntiluvista perimät maksut sekä Euroopan unionin teollisoikeuksien viraston tavaramerkkien rekisteröinnistä perimät maksut.

KULUT

KULUT

3.10   HALLINNOINTI YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA

HALLINNOINTI YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat | 2020 | 2019 |
| Maataloustukirahasto | 40 461 | 43 951 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet | 14 467 | 13 541 |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | 41 118 | 35 178 |
| Euroopan sosiaalirahasto | 13 677 | 11 218 |
| Muut | 2 701 | 2 608 |
| Yhteensä | 112 425 | 106 495 |

miljoonaa euroa

Jäsenvaltioiden toteuttamat

2020

2019

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

40 461

40 461

43 951

43 951

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämistä koskevat välineet

14 467

14 467

13 541

13 541

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

41 118

41 118

35 178

35 178

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

13 677

13 677

11 218

11 218

Muut

Muut

2 701

2 701

2 608

2 608

Yhteensä

Yhteensä

112 425

112 425

106 495

106 495

Lisäys koskee pääasiassa koheesiopolitiikkaa (EAKR, koheesiorahasto), jossa lähes kaikki menot liittyvät vuosien 2014–2020 ohjelmakauteen, jonka toimet jatkuvat edelleen.

Kohta ”Muut” käsittää pääasiassa seuraavat erät: turvapaikka- ja maahanmuuttoasiat (0,6 miljardia euroa), vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (0,6 miljardia euroa), sisäinen turvallisuus (0,5 miljardia euroa), Euroopan solidaarisuusrahasto (0,3 miljardia euroa) ja Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (0,6 miljardia euroa).

Maataloustukirahaston määrien kehitys liittyy pääasiassa suorina tukina haettavien määrien vähentämiseen lähinnä siksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan viljelijöille ei ole myönnetty suoria maataloustukia hakuvuonna 2020 (2,6 miljardin euron vähennys edelliseen vuoteen verrattuna).

3.11   SUORA HALLINNOINTI

SUORA HALLINNOINTI

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Komission toteuttamat | 11 429 | 8 435 |
| EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat | 10 029 | 10 095 |
| Erityisrahastojen toteuttamat | 636 | 412 |
| Yhteensä | 22 094 | 18 942 |

miljoonaa euroa

2020

2019

Komission toteuttamat

Komission toteuttamat

11 429

11 429

8 435

8 435

EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat

EU:n toimeenpanovirastojen toteuttamat

10 029

10 029

10 095

10 095

Erityisrahastojen toteuttamat

Erityisrahastojen toteuttamat

636

636

412

412

Yhteensä

Yhteensä

22 094

22 094

18 942

18 942

Nämä määrät liittyvät lähinnä tutkimuspolitiikan (7,2 miljardia euroa), liikenneinfrastruktuuripolitiikan (3,9 miljardia euroa), kehitysyhteistyön välineiden (1,6 miljardia euroa) ja Euroopan naapuruuspolitiikan (1,8 miljardia euroa) toteuttamiseen.

Komission toteuttama suoran hallinnoinnin menojen kasvu liittyy pääasiassa (1,6 miljardia euroa) covid-19-rokotusohjelmiin ja Euroopan naapuruuspolitiikkaan (0,6 miljardia euroa).

3.12   VÄLILLINEN HALLINNOINTI

VÄLILLINEN HALLINNOINTI

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | 3 530 | 3 131 |
| Kolmansien maiden toteuttamat | 559 | 637 |
| Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | 3 619 | 3 448 |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | 3 257 | 2 875 |
| Yhteensä | 10 965 | 10 091 |

miljoonaa euroa

2020

2019

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

3 530

3 530

3 131

3 131

Kolmansien maiden toteuttamat

Kolmansien maiden toteuttamat

559

559

637

637

Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

Kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

3 619

3 619

3 448

3 448

Muiden yhteisöjen toteuttamat

Muiden yhteisöjen toteuttamat

3 257

3 257

2 875

2 875

Yhteensä

Yhteensä

10 965

10 965

10 091

10 091

Välillisen hallinnoinnin menoista 4,2 miljardia euroa liittyy ulkoisiin toimiin (pääasiassa liittymistä valmisteleviin toimiin, humanitaariseen apuun, kansainväliseen yhteistyöhön ja naapurustoon). Menoista 5,1 miljardia liittyy Euroopan kilpailukyvyn lisäämiseen (tutkimuksen, satelliittinavigointijärjestelmien ja koulutuksen kaltaisilla aloilla).

3.13   HENKILÖSTÖ- JA ELÄKEKULUT

HENKILÖSTÖ- JA ELÄKEKULUT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Henkilöstökulut | 7 028 | 6 939 |
| Eläkekulut | 4 967 | 4 674 |
| Yhteensä | 11 995 | 11 613 |

miljoonaa euroa

2020

2019

Henkilöstökulut

Henkilöstökulut

7 028

7 028

6 939

6 939

Eläkekulut

Eläkekulut

4 967

4 967

4 674

4 674

Yhteensä

Yhteensä

11 995

11 995

11 613

11 613

Eläkekuluissa on otettu huomioon työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen vakuutusmatemaattisesta uudelleenarvioinnista johtuvat muutokset, joita ei ole kirjattu nettovarallisuuteen. Ne eivät siis ole tosiasiallisia vuoden aikana suoritettuja eläkemaksuja, jotka ovat merkittävästi vähäisempiä.

3.14   RAHOITUSKULUT

RAHOITUSKULUT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Korkokulut: | | |
| ottolainaus | 1 160 | 1 174 |
| muut | 24 | 23 |
| Liikkeeseenlaskukulut | 672 | 1 |
| Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista | 110 | 105 |
| Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavista rahoitusvaroista ja veloista aiheutuneet tappiot | 21 | 57 |
| Rahoitusleasingsopimukset | 62 | 70 |
| Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot | 41 | 19 |
| Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot | 5 | 7 |
| Muut | 92 | 34 |
| Yhteensä | 2 188 | 1 491 |

miljoonaa euroa

2020

2019

Korkokulut:

Korkokulut:

ottolainaus

ottolainaus

1 160

1 160

1 174

1 174

muut

muut

24

24

23

23

Liikkeeseenlaskukulut

Liikkeeseenlaskukulut

672

672

1

1

Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista

Arvonalentumistappio lainoista ja muista saamisista

110

110

105

105

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavista rahoitusvaroista ja veloista aiheutuneet tappiot

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavista rahoitusvaroista ja veloista aiheutuneet tappiot

21

21

57

57

Rahoitusleasingsopimukset

Rahoitusleasingsopimukset

62

62

70

70

Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot

Myytävissä olevien rahoitusvarojen arvonalentumistappiot

41

41

19

19

Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot

Rahoitusvarojen toteutuneet myyntitappiot

5

5

7

7

Muut

Muut

92

92

34

34

Yhteensä

Yhteensä

2 188

2 188

1 491

1 491

Ottolainauksen korkokulut vastaavat rahoitusapuna myönnettävistä lainoista saatuja korkotuottoja (back-to-back).

Kaikkiaan 672 miljoonan euron liikkeeseenlaskukulut liittyvät pääasiassa SURE-ohjelmaan, jossa lainojen yhteydessä saadut emissiovoitot siirrettiin lainoista hyötyville jäsenvaltioille (ks. myös liitetieto 3.8).

3.8

3.15   MUUT KULUT

MUUT KULUT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Hallinnolliset ja tietotekniset kulut | 1 984 | 2 154 |
| Varausten oikaisut | 1 390 | 1 294 |
| Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut | 1 319 | 1 201 |
| Maa-alueiden ja rakennusten hallinnointiin liittyvät kulut | 661 | 568 |
| Kurssitappiot | 578 | 343 |
| Käyttöleasingkulut | 423 | 442 |
| Muut | 593 | 860 |
| Yhteensä | 6 946 | 6 862 |

miljoonaa euroa

2020

2019

Hallinnolliset ja tietotekniset kulut

Hallinnolliset ja tietotekniset kulut

1 984

1 984

2 154

2 154

Varausten oikaisut

Varausten oikaisut

1 390

1 390

1 294

1 294

Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

Käyttöomaisuushyödykkeisiin liittyvät kulut

1 319

1 319

1 201

1 201

Maa-alueiden ja rakennusten hallinnointiin liittyvät kulut

Maa-alueiden ja rakennusten hallinnointiin liittyvät kulut

661

661

568

568

Kurssitappiot

Kurssitappiot

578

578

343

343

Käyttöleasingkulut

Käyttöleasingkulut

423

423

442

442

Muut

Muut

593

593

860

860

Yhteensä

Yhteensä

6 946

6 946

6 862

6 862

Vuoden 2019 vertailulukuja on mukautettu vuoden 2020 kulujen (henkilöstökulut, hallinnolliset ja tietotekniset kulut sekä maa-alueisiin ja rakentamiseen liittyvät kulut) tarkoituksenmukaisemman esitystavan mukaisesti.

Vuoden 2020 aikana kuluiksi merkittyjen tutkimus- ja kehityskulujen kokonaismäärä on seuraava:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| Tutkimuskulut | 402 | 398 |
| Aktivoimattomat kehitysmenot | 118 | 119 |
| Yhteensä | 520 | 517 |

miljoonaa euroa

2020

2019

Tutkimuskulut

Tutkimuskulut

402

402

398

398

Aktivoimattomat kehitysmenot

Aktivoimattomat kehitysmenot

118

118

119

119

Yhteensä

Yhteensä

520

520

517

517

3.16   SEGMENTTIRAPORTOINTI MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

SEGMENTTIRAPORTOINTI MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Älykäs ja osallistava kasvu | Kestävä kasvu | Turvallisuus ja kansalaisuus | Globaali Eurooppa | Hallinto | Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen (4) | Yhteensä |
| BKTL-varat | — | — | — | — | — | 125 393 | 125 393 |
| Perinteiset omat varat | — | — | — | — | — | 19 559 | 19 559 |
| Alv | — | — | — | — | — | 17 858 | 17 858 |
| Sakot | — | — | — | — | — | 452 | 452 |
| Varojen takaisinperintä | 610 | 713 | 17 | 14 | 0 | (0) | 1 355 |
| Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus | — | — | — | — | — | 47 456 | 47 456 |
| Muut | 1 470 | 2 113 | 794 | 248 | 4 874 | (2 383 ) | 7 116 |
| Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista | 2 080 | 2 826 | 811 | 262 | 4 874 | 208 336 | 219 190 |
| Rahoitustuotot | 331 | 0 | 0 | 9 | (0) | 3 095 | 3 434 |
| Muut | 135 | (19) | (5) | (3) | 309 | 987 | 1 404 |
| Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista | 466 | (19) | (5) | 5 | 309 | 4 082 | 4 838 |
| Tuotot yhteensä | 2 546 | 2 807 | 806 | 267 | 5 183 | 212 418 | 224 028 |
| Jäsenvaltioiden toteuttamat menot: | | | | | | | |
| Maataloustukirahasto | — | (40 461 ) | — | — | — | — | (40 461 ) |
| Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet | — | (14 467 ) | — | — | — | — | (14 467 ) |
| EAKR ja koheesiorahasto | (41 118 ) | — | — | — | — | — | (41 118 ) |
| ESR | (13 677 ) | — | — | — | — | — | (13 677 ) |
| Muut | (594) | (641) | (1 325 ) | (141) | — | — | (2 701 ) |
| Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat | (12 743 ) | (728) | (2 943 ) | (5 693 ) | (12) | 25 | (22 094 ) |
| EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat | (3 287 ) | (67) | (1 114 ) | (29) | — | 967 | (3 530 ) |
| Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat | (543) | (6) | (195) | (3 435 ) | — | — | (4 178 ) |
| Muiden yhteisöjen toteuttamat | (2 457 ) | (11) | (2) | (787) | (0) | 1 | (3 257 ) |
| Henkilöstö- ja eläkekulut | (1 767 ) | (387) | (500) | (706) | (7 551 ) | (1 084 ) | (11 995 ) |
| Rahoituskulut | (40) | (38) | (0) | (37) | (89) | (1 984 ) | (2 188 ) |
| Muut kulut | (2 676 ) | (229) | (162) | (135) | (2 988 ) | (756) | (6 946 ) |
| Kulut yhteensä | (78 902 ) | (57 035 ) | (6 241 ) | (10 962 ) | (10 640 ) | (2 831 ) | (166 612 ) |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | (76 356 ) | (54 228 ) | (5 435 ) | (10 695 ) | (5 457 ) | 209 587 | 57 416 |

miljoonaa euroa

Älykäs ja osallistava kasvu

Kestävä kasvu

Turvallisuus ja kansalaisuus

Globaali Eurooppa

Hallinto

Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen (4)

4

Yhteensä

BKTL-varat

BKTL-varat

—

—

—

—

—

125 393

125 393

125 393

125 393

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

—

—

—

—

—

19 559

19 559

19 559

19 559

Alv

Alv

—

—

—

—

—

17 858

17 858

17 858

17 858

Sakot

Sakot

—

—

—

—

—

452

452

452

452

Varojen takaisinperintä

Varojen takaisinperintä

610

610

713

713

17

17

14

14

0

0

(0)

(0)

1 355

1 355

Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus

Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

47 456

47 456

47 456

47 456

Muut

Muut

1 470

1 470

2 113

2 113

794

794

248

248

4 874

4 874

(2 383 )

(2 383 )

7 116

7 116

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

2 080

2 080

2 826

2 826

811

811

262

262

4 874

4 874

208 336

208 336

219 190

219 190

Rahoitustuotot

Rahoitustuotot

331

331

0

0

0

0

9

9

(0)

(0)

3 095

3 095

3 434

3 434

Muut

Muut

135

135

(19)

(19)

(5)

(5)

(3)

(3)

309

309

987

987

1 404

1 404

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

466

466

(19)

(19)

(5)

(5)

5

5

309

309

4 082

4 082

4 838

4 838

Tuotot yhteensä

Tuotot yhteensä

2 546

2 546

2 807

2 807

806

806

267

267

5 183

5 183

212 418

212 418

224 028

224 028

Jäsenvaltioiden toteuttamat menot:

Jäsenvaltioiden toteuttamat menot:

Maataloustukirahasto

Maataloustukirahasto

—

(40 461 )

(40 461 )

—

—

—

—

(40 461 )

(40 461 )

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

Maaseuturahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet

—

(14 467 )

(14 467 )

—

—

—

—

(14 467 )

(14 467 )

EAKR ja koheesiorahasto

EAKR ja koheesiorahasto

(41 118 )

(41 118 )

—

—

—

—

—

(41 118 )

(41 118 )

ESR

ESR

(13 677 )

(13 677 )

—

—

—

—

—

(13 677 )

(13 677 )

Muut

Muut

(594)

(594)

(641)

(641)

(1 325 )

(1 325 )

(141)

(141)

—

—

—

(2 701 )

(2 701 )

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat

(12 743 )

(12 743 )

(728)

(728)

(2 943 )

(2 943 )

(5 693 )

(5 693 )

(12)

(12)

25

25

(22 094 )

(22 094 )

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat

(3 287 )

(3 287 )

(67)

(67)

(1 114 )

(1 114 )

(29)

(29)

—

967

967

(3 530 )

(3 530 )

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat

(543)

(543)

(6)

(6)

(195)

(195)

(3 435 )

(3 435 )

—

—

—

(4 178 )

(4 178 )

Muiden yhteisöjen toteuttamat

Muiden yhteisöjen toteuttamat

(2 457 )

(2 457 )

(11)

(11)

(2)

(2)

(787)

(787)

(0)

(0)

1

1

(3 257 )

(3 257 )

Henkilöstö- ja eläkekulut

Henkilöstö- ja eläkekulut

(1 767 )

(1 767 )

(387)

(387)

(500)

(500)

(706)

(706)

(7 551 )

(7 551 )

(1 084 )

(1 084 )

(11 995 )

(11 995 )

Rahoituskulut

Rahoituskulut

(40)

(40)

(38)

(38)

(0)

(0)

(37)

(37)

(89)

(89)

(1 984 )

(1 984 )

(2 188 )

(2 188 )

Muut kulut

Muut kulut

(2 676 )

(2 676 )

(229)

(229)

(162)

(162)

(135)

(135)

(2 988 )

(2 988 )

(756)

(756)

(6 946 )

(6 946 )

Kulut yhteensä

Kulut yhteensä

(78 902 )

(78 902 )

(57 035 )

(57 035 )

(6 241 )

(6 241 )

(10 962 )

(10 962 )

(10 640 )

(10 640 )

(2 831 )

(2 831 )

(166 612 )

(166 612 )

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

(76 356 )

(76 356 )

(54 228 )

(54 228 )

(5 435 )

(5 435 )

(10 695 )

(10 695 )

(5 457 )

(5 457 )

209 587

209 587

57 416

57 416

Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain esitetyt tuotot ja kulut perustuvat arvioon, koska kaikki sitoumukset eivät liity monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen.

4.   EHDOLLISET VELAT JA VARAT

4.1   EHDOLLISET VELAT

EHDOLLISET VELAT

Ehdolliset velat ovat potentiaalisia tulevia maksuvelvoitteita, jotka voivat syntyä EU:lle aiempien tapahtumien tai tehtyjen oikeudellisten sitoumusten seurauksena. Ne riippuvat tulevista tapahtumista, jotka eivät ole kokonaan EU:n määräysvallassa. Ehdolliset velat liittyvät pääasiassa takauksiin (lainat ja rahoitusapuohjelmat) ja oikeudellisiin riskeihin. Kaikki ehdolliset velat rahoitetaan niiden toteutuessa EU:n (eli käytännössä EU:n jäsenvaltioiden) tulevista talousarvioista tulevina vuosina, lukuun ottamatta rahastojen kattamiin sakkoihin, rahoitusvälineisiin ja takauksiin liittyviä ehdollisia velkoja (ks. liitetieto 2.4.1).

2.4.1

4.1.1   
  Talousarviotakaukset

Talousarviotakaukset

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Enimmäismäärä | Allekirjoitettu | Maksettu | Enimmäismäärä | Allekirjoitettu | Maksettu |
| EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset | 35 372 | 32 530 | 20 050 | 37 929 | 31 521 | 20 014 |
| ESIR-takuu | 25 543 | 23 831 | 18 590 | 25 797 | 21 889 | 17 634 |
| EKKR-takuu | 1 370 | 438 | 34 | 50 | — | — |
| Yhteensä | 62 285 | 56 799 | 38 673 | 63 775 | 53 410 | 37 648 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Enimmäismäärä

Allekirjoitettu

Maksettu

Enimmäismäärä

Allekirjoitettu

Maksettu

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

35 372

35 372

32 530

32 530

20 050

20 050

37 929

37 929

31 521

31 521

20 014

20 014

ESIR-takuu

ESIR-takuu

25 543

25 543

23 831

23 831

18 590

18 590

25 797

25 797

21 889

21 889

17 634

17 634

EKKR-takuu

EKKR-takuu

1 370

1 370

438

438

34

34

50

50

—

—

—

—

Yhteensä

Yhteensä

62 285

62 285

56 799

56 799

38 673

38 673

63 775

63 775

53 410

53 410

37 648

37 648

Edellä olevassa taulukossa esitetään riski, joka aiheutuu EU:n talousarviolle mahdollisista tulevista maksuista, jotka liittyvät EIP-ryhmälle tai muille rahoituslaitoksille myönnettyihin takauksiin. Maksetut määrät on suoritettu lopullisille tuensaajille. Allekirjoitettuihin määriin sisältyvät jo maksettujen määrien lisäksi tuensaajien tai rahoituksen välittäjien kanssa allekirjoitetut sopimukset, joihin liittyviä määriä ei ole vielä maksettu (18 126 miljoonaa euroa). Enimmäismäärä on takauksen kokonaismäärä, jonka kattamiseen on sitouduttu EU:n talousarviosta eli jonka jäsenvaltiot ovat sitoutuneet kattamaan, koska EU:hun 31. joulukuuta 2020 kohdistuvan kokonaisriskin määrittämiseksi laskelmaan on sisällytettävä myös hyväksytyt toimet, joita koskevaa sopimusta ei ole vielä allekirjoitettu (5 486 miljoonaa euroa). Esitetyistä määristä on vähennetty näistä ohjelmista tehdyt rahoitusvaraukset tai rahoitusvelat.

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvät takaukset

EU:n talousarviosta on myönnetty takauksia EIP:n omista varoistaan kolmansille maille myöntämille lainoille. Myönnettyjen ja EU:n takauksella katettujen lainojen kokonaismäärä oli 20 050 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2020 (20 014 miljoonaa euroa vuonna 2019). EU:n talousarviotakaukset:

| — | 19 310 miljoonaa euroa (19 074 miljoonaa euroa vuonna 2019) ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston kautta (ks. liitetieto 2.4.1) |
| --- | --- |

—

19 310 miljoonaa euroa (19 074 miljoonaa euroa vuonna 2019) ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston kautta (ks. liitetieto 2.4.1)

2.4.1

| — | 740 miljoonaa euroa (940 miljoonaa euroa vuonna 2019) suoraan jäsenvaltioille ennen liittymistä myönnetyille lainoille. |
| --- | --- |

—

740 miljoonaa euroa (940 miljoonaa euroa vuonna 2019) suoraan jäsenvaltioille ennen liittymistä myönnetyille lainoille.

Edellä esitetyn maksetuksi ilmoitetun 20 050 miljoonan euron määrän lisäksi EU on taannut 113 miljoonaa euroa Syyrialle myönnettäviä lainoja, joista on tehty varaukset, ja 90 miljoonaa euroa on kirjattu EIP:n taloudellisen selviytymiskyvyn kehittämisaloitteen yksityisen valtuutuksen (ERI) (ks. jäljempänä) rahoitusvakuuteen liittyväksi velaksi.

EIP:n ulkoisen lainanantovaltuutensa puitteissa myöntämiin lainoihin liittyvä EU:n takaus on rajoitettu 65 prosenttiin jäljellä olevasta velasta vuoden 2007 jälkeen allekirjoitetuissa sopimuksissa (vuosia 2007–2013 ja 2014–2020 koskevat valtuutukset). Ennen vuotta 2007 tehdyissä sopimuksissa EU:n takaus on rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen hyväksyttyjen lainajärjestelyjen enimmäismäärästä (useimmiten 65 % mutta myös 70 %, 75 % tai 100 %). Jos enimmäismäärää ei saavuteta, EU:n takaus annetaan koko lainakannalle.

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2018/412 (27) mukaan EIP:n ERIstä osoitetaan uuteen yksityissektorin lainanantovaltuuteen enintään 2,3 miljardia euroa hankkeille, jotka on suunnattu pakolaisten, muuttajien, vastaanottavien ja kauttakulkuyhteisöjen sekä alkuperäyhteisöjen pitkän aikavälin taloudellisen selviytymiskyvyn kehittämiseen. EIP maksoi ERIn yksityisen valtuutuksen ensimmäiset toimet vuonna 2019. Unionin talousarviosta maksetaan korvaus suhteessa EIP:n ERIn yksityisestä valtuutuksesta yksityisille toimille myöntämien takauksien riskiin, minkä vuoksi ERIn yksityinen valtuutus merkitään kirjanpidossa rahoitusvakuuteen liittyväksi velaksi (ks. liitetieto 2.11.3).

27

2.11.3

EU:n takauksiin liittyvät maksut suoritetaan ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastosta: vuonna 2020 ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastosta suoritettiin 52 miljoonaa euroa takauksiin perustuvia maksuja (55 miljoonaa euroa vuonna 2019).

Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) takaus

Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) takaus

ESIR-rahastolla pyritään parantamaan EIP-ryhmän riskinkantokykyä antamalla EIP:lle valmiudet laajentaa sijoituksiaan EU:ssa. ESIR-rahaston tavoitteena on tukea lisäinvestointeja EU:ssa ja pienten yritysten rahoituksen saantia. EU:n talousarviosta myönnetään EU:n ja EIP:n välisen sopimuksen, jäljempänä ”ESIR-sopimus”, perusteella enintään 26 miljardin euron takaus, jäljempänä ”ESIR-rahaston EU-takaus”, jonka tarkoituksena on suojata EIP:tä sen rahoitus- ja investointitoimien mahdollisesti aiheuttamilta tappioilta.

ESIR-rahaston toimet toteutetaan kahden ikkunan kautta: EIP toteuttaa infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan (ESIR-rahaston EU-takaus 19 250 miljoonaa euroa) ja Euroopan investointirahasto (EIR) pk-yritysikkunan (ESIR-rahaston EU-takaus 6 750 miljoonaa euroa). Niillä kummallakin on velkasalkku ja pääomasalkku. EIR toimii EIP:n kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti ja EIP:n takauksen perusteella, jolla puolestaan on EU:n vastatakaus ESIR-sopimuksen mukaisesti.

EU:lla ja EIP:llä on omat erilliset tehtävänsä ESIR-rahastossa. ESIR-rahasto on perustettu EIP:n yhteyteen. ESIR rahoittaa toimet (vieraan ja oman pääoman ehtoiset sijoitukset) ja lainaa tätä varten tarvittavat varat pääomamarkkinoilta. EIP-ryhmä tekee sijoituspäätökset itsenäisesti ja hallinnoi toimia noudattaen omia sääntöjään ja menettelyjään. EU myöntää takauksen kyseisille toimille ja kattaa EIP:lle tämän takauksen enimmäismäärään asti aiheutuneet tappiot.

Käytössä on erityinen hallintorakenne sen varmistamiseksi, että ESIR-rahaston puitteissa tehdyillä sijoituksilla keskitytään nimenomaisena tavoitteena olevaan markkinoiden toimintapuutteiden poistamiseen ja että sijoitukset voidaan ottaa EU:n takauksen piiriin. Hallintorakenteeseen kuuluu riippumattomista asiantuntijoista muodostuva investointikomitea, joka tutkii jokaisen EIP:n infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan osalta ehdottaman hankkeen ja määrittää, voidaanko se kattaa EU:n takauksella, sekä ESIR-rahaston johtokunta, joka varmistaa ohjelman valvonnan.

Koska EU:n tilinpäätössääntöjen (ja IPSAS-standardien) mukaiset konsolidointia koskevat valvonnan perusteet ja tilinpäätösvaatimukset eivät täyty, asianomaisia omaisuuseriä ei merkitä EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen.

EU:n EIP-ryhmälle ESIR-rahaston puitteissa myöntämä takaus merkitään kirjanpidossa rahoitusvakuuteen liittyväksi velaksi infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan velkasalkun osalta (ks. liitetieto 2.11.3), rahoitusvaraukseksi pk-yritysikkunan velkasalkun osalta (ks. liitetieto 2.10) ja johdannaiseksi (käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettaviksi rahoitusvaroiksi tai veloiksi) molempien pääomasalkkujen osalta (ks. liitetieto 2.4.2). Lisäksi tässä viitetiedossa esitetään ESIR-takuuseen liittyvä ehdollinen velka. ESIR-rahaston ehdolliset velat sisältävät COSME-, Horisontti 2020-, CCS LGF- ja työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevien ohjelmien toimet, jotka on katettu ESIR-rahaston EU-takauksella pk-yritysikkunan velkasalkun puitteissa. Niistä on vähennetty 290 miljoonaa euroa tästä salkusta kirjatuista rahoitusvarauksista, jotka sisältyvät liitetiedossa 2.10 esitetysti rahoitusvarauksien kohtaan.

2.11.3

2.10

2.4.2

2.10

ESIR-takuurahasto suorittaa EU-takauksiin liittyvät maksut, joita EIP:n ESIR-selvitystilille velaksi merkityt EU:n saamat tulot eivät kata – ks. liitetieto 2.4.1. Vuonna 2020 ESIR-takuurahastosta maksettiin takauksia miljoona euroa (vuonna 2019 nolla euroa)

2.4.1

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

EKKR-asetuksella perustettu Euroopan kestävän kehityksen rahasto on aloite, jonka tarkoituksena on tukea investointeja Afrikkaan ja Euroopan naapurimaihin keinona edistää kestävän kehityksen saavuttamista ja puuttua muuttoliikkeen perimmäisiin sosioekonomisiin syihin. EKKR-asetuksen mukaan EU:n olisi annettava täytäntöönpanokumppaneille 1,5 miljardin euron takaukset (joita lisätään edelleen ulkopuolisilla rahoitusosuuksilla) niiden investointi- ja rahoitustoimia varten niiden sijoitusriskien vähentämiseksi. EKKR-takuurahasto vastaa EKKR-takuusta (ks. liitetieto 2.4.1). Joulukuun 31. päivänä 2020 voimassa oli viisi EKKR-takuusopimusta, joissa takuun kokonaiskattavuuden raja oli 1 370 miljoonaa euroa (50 miljoonaa euroa vuonna 2019). Vastapuolten allekirjoittamien ja EU:n näiden sopimusten mukaisesti takaamien toimien kokonaismäärä oli 438 miljoonaa euroa (nolla euroa vuonna 2019).

2.4.1

Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisesta johtuvat velvoitteet

Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisesta johtuvat velvoitteet

Erosopimuksen 143 artiklan mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan on maksettava unionille osuutensa sellaisiin rahoitustoimiin liittyvistä ehdollisista rahoitusvastuista, jotka liittyvät eropäivänä eli 31. tammikuuta 2020 hyväksyttyihin ESIR- ja EKKR-rahastoihin ja EIP:n ulkoisen lainanantovaltuuden piiriin kuuluviin toimiin. Erosopimuksen 143 artiklassa edellytetään, että jos rahoitustoimea koskeva vaatimus takauksen käytöstä on hyväksytty ennen eropäivää, Yhdistynyt kuningaskunta on velvollinen maksamaan unionille osuutensa maksuista, jotka unioni on suorittanut kyseisten toimien yhteydessä, paitsi jos tämä voitaisiin kattaa Yhdistyneen kuningaskunnan osuudella takuurahastossa säilytettävistä varoista, jos se on tarkoituksenmukaista.

EIP:n ulkoisen lainanantovaltuuden piiriin kuuluvien lainojen osalta EU:n talousarviotakauksen arvo eropäivänä oli eropäivään mennessä hyväksyttyjen toimien osalta 33,7 miljardia euroa. Tämä oli 31. joulukuuta 2020 mennessä muuttunut 30,9 miljardiksi euroksi. Yhdistyneen kuningaskunnan osuus tästä ehdollisesta vastuusta 31. joulukuuta 2020 on näin ollen 3,8 miljardia euroa. Kuten edellä on todettu, näiden lainojen takaisinmaksun mahdollinen laiminlyönti katetaan kuitenkin ensin ulkoisten toimien takuurahastosta ja määriä vaaditaan Yhdistyneeltä kuningaskunnalta vain, jos sen 347 miljoonan euron varaus tässä rahastossa ei 31. joulukuuta 2020 ole riittävä.

ESIR-rahaston toimien osalta EU:n talousarviotakauksen arvo eropäivänä oli eropäivään mennessä hyväksyttyjen toimien osalta 23,5 miljardia euroa. Tämä oli 31. joulukuuta 2020 mennessä muuttunut 19,9 miljardiksi euroksi. Yhdistyneen kuningaskunnan osuus tästä ehdollisesta vastuusta 31. joulukuuta 2020 on näin ollen 2,5 miljardia euroa. Vaatimukset ESIR-rahastosta saatavista takauksista katetaan kuitenkin ensin ESIR-takuurahastosta ja määriä vaaditaan Yhdistyneeltä kuningaskunnalta vain, jos sen 1,1 miljardin euron varaus tässä rahastossa 31. joulukuuta 2020 ei ole riittävä.

Koska toteutuskumppanit eivät olleet hyväksyneet mitään EKKR-takuuseen liittyviä toimia ennen eropäivää, Yhdistyneellä kuningaskunnalla ei ole mitään tähän liittyviä velvoitteita.

Maksut, jotka suoritetaan takuurahastossa säilytettävistä varauksista eropäivänä tai sen jälkeen hyväksyttyjen toimien osalta 31. joulukuuta 2020 mennessä, ovat seuraavat: ESIR-rahaston osalta nolla ja ulkoisen lainanantovaltuuden osalta nolla. Lisäksi toteutettiin 2,8 miljoonaa euroa ESIR-rahaston takuita koskevia vaatimuksia, maksuja ja kuluja eropäivänä tai sen jälkeen 31. joulukuuta 2020 asti hyväksytyistä toimista. Nämä katettiin EIP:n ESIR-selvitystilillä olevilla EU:n tuloilla (0,19 miljoonaa euroa) ja pk-yritysikkunan velkasalkussa käytettävissä olevilla määrillä (2,7 miljoonaa euroa) ESIR-sopimuksen mukaisesti. Nämä maksut eivät erosopimuksen mukaisesti pienentäneet Yhdistyneen kuningaskunnan osuutta rahoituksesta.

4.1.2   
  Rahoitusapuun liittyvät takaukset (otto- ja antolainaustoiminta)

Rahoitusapuun liittyvät takaukset (otto- ja antolainaustoiminta)

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Nostettu | Nostamatta | Yhteensä | Nostettu | Nostamatta | Yhteensä |
| ERVM | 47 396 | — | 47 396 | 47 394 | — | 47 394 |
| SURE | 39 503 | 46 363 | 85 867 | — | — | — |
| Maksutaselainat | 201 | — | 201 | 201 | — | 201 |
| Makrotaloudellinen rahoitusapu | 5 813 | 1 335 | 7 148 | 4 754 | 560 | 5 314 |
| Euratom | 279 | 100 | 379 | 214 | 200 | 414 |
| Yhteensä | 93 193 | 47 798 | 140 991 | 52 564 | 760 | 53 324 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Nostettu

Nostamatta

Yhteensä

Nostettu

Nostamatta

Yhteensä

ERVM

ERVM

47 396

47 396

—

47 396

47 396

47 394

47 394

—

47 394

47 394

SURE

SURE

39 503

39 503

46 363

46 363

85 867

85 867

—

—

—

—

—

Maksutaselainat

Maksutaselainat

201

201

—

201

201

201

201

—

201

201

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Makrotaloudellinen rahoitusapu

5 813

5 813

1 335

1 335

7 148

7 148

4 754

4 754

560

560

5 314

5 314

Euratom

Euratom

279

279

100

100

379

379

214

214

200

200

414

414

Yhteensä

Yhteensä

93 193

93 193

47 798

47 798

140 991

140 991

52 564

52 564

760

760

53 324

53 324

EU:n talousarviosta myönnetään takaus lainoille back-to-back-toimissa, joilla komissio rahoittaa lainanantoa jäsenvaltioille ja kolmansille maille. Nämä lainat on jo kirjattu ehdollisiksi veloiksi EU:n taseessa – ks. lisätiedot liitetiedossa 2.11.1. Jos näiden lainoilla rahoitettujen back-to-back-lainojen takaisinmaksussa tapahtuu laiminlyöntejä, laiminlyödyt maksut katetaan neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 14 artiklan mukaisesti täysimääräisesti EU:n talousarviosta:

2.11.1

| — | ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta |
| --- | --- |

—

ERVM:n puitteissa myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta

| — | SURE-tukivälineeseen liittyvät lainat perustuvat jäsenvaltioiden 25 miljardin euron takauksiin (25 % 100 miljardin euron rahoitustuen enimmäismäärästä); käyttämättömät sitoumukset koskevat vuonna 2020 tehtyjä lainasopimuksia, joiden osalta maksamista odotetaan vuonna 2021 |
| --- | --- |

—

SURE-tukivälineeseen liittyvät lainat perustuvat jäsenvaltioiden 25 miljardin euron takauksiin (25 % 100 miljardin euron rahoitustuen enimmäismäärästä); käyttämättömät sitoumukset koskevat vuonna 2020 tehtyjä lainasopimuksia, joiden osalta maksamista odotetaan vuonna 2021

| — | maksutaselainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta |
| --- | --- |

—

maksutaselainojen rahoittamiseksi otetuille lainoille annetaan takaus vain EU:n talousarviosta

| — | makrotaloudellista rahoitusapua varten otetut lainat katetaan ensi kädessä ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta (ks. liitetieto 2.4.1) ja sen jälkeen EU:n talousarviosta |
| --- | --- |

—

makrotaloudellista rahoitusapua varten otetut lainat katetaan ensi kädessä ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta (ks. liitetieto 2.4.1) ja sen jälkeen EU:n talousarviosta

2.4.1

| — | jäljellä olevat Euratom-lainat katetaan kokonaisuudessaan ensisijaisesti kolmansilta saaduilla takauksilla. Takuurahasto kattaa ulkoisen lainanannon, siltä osin kuin kolmansien antamilla takauksilla ei voida kattaa mahdollisia tappioita. |
| --- | --- |

—

jäljellä olevat Euratom-lainat katetaan kokonaisuudessaan ensisijaisesti kolmansilta saaduilla takauksilla. Takuurahasto kattaa ulkoisen lainanannon, siltä osin kuin kolmansien antamilla takauksilla ei voida kattaa mahdollisia tappioita.

Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisesta johtuvat velvoitteet

Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisesta johtuvat velvoitteet

Erosopimuksen 143 artiklan mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan on maksettava unionille osuutensa ehdollisista rahoitusvastuista, jotka liittyvät eropäivänä eli 31. tammikuuta 2020 hyväksyttyihin tai päätettyihin rahoitusavun lainoihin (ERVM, makrotaloudellinen rahoitusapu, maksutaselaina ja Euratom). Erosopimuksen 143 artiklassa edellytetään, että jos ennen eropäivää hyväksytyn rahoitusapuna myönnetyn lainan takaisinmaksu on laiminlyöty, Yhdistynyt kuningaskunta on velvollinen maksamaan unionille osuutensa maksuista, jotka unioni on suorittanut toimesta, jonka takaisinmaksu on laiminlyöty, paitsi jos tämä voitaisiin kattaa Yhdistyneen kuningaskunnan osuudella ulkoisten toimien takuurahastossa säilytettävistä varoista, jos se on tarkoituksenmukaista (eli makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom-lainat kolmansissa maissa) – ks. liitetieto 4.1.1.

4.1.1

Edellä mainittuihin rahoitusapuna myönnettyihin lainoihin liittyvä EU:n jäljellä oleva ehdollinen vastuu oli eropäivänä 53,9 miljardia euroa. Tuon päivän jälkeen suoritettujen takaisinmaksujen jälkeen EU:n takauksen kattamien lainojen arvo 31. joulukuuta 2020 on 53,2 miljardia euroa, joista Yhdistyneen kuningaskunnan osuus on 6,6 miljardia euroa.

4.1.3   
  EU:n rahoitusvälineille myönnetyt takaukset

EU:n rahoitusvälineille myönnetyt takaukset

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Horisontti 2020 | 1 860 | 1 584 |
| Verkkojen Eurooppa -väline | 579 | 684 |
| Riskinjakorahoitusväline | 37 | 110 |
| Muut | 49 | 38 |
| Yhteensä | 2 524 | 2 416 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Horisontti 2020

Horisontti 2020

1 860

1 860

1 584

1 584

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -väline

579

579

684

684

Riskinjakorahoitusväline

Riskinjakorahoitusväline

37

37

110

110

Muut

Muut

49

49

38

38

Yhteensä

Yhteensä

2 524

2 524

2 416

2 416

Varainhoitoasetuksen 210 artiklan 1 kohdassa säädetään, että rahoitusvälineeseen liittyvät talousarviomenot ja unionin rahoitusvastuu eivät saa missään tapauksessa ylittää rahoitusvälinettä varten tehtyä määrärahasitoumusta. Näin suljetaan pois mahdollisuus, että talousarvioon kohdistuisi ehdollisia velkoja. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että näillä veloilla on vastaerä taseen vastaavaa-puolella tai että niiden vakuutena on talousarviositoumuksia, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi. Edellä esitetyistä ehdollisista veloista on vähennetty asianomaisista välineistä tehdyt rahoitusvaraukset ja niihin liittyvät rahoitusvelat – ks. liitetiedot 2.10 ja 2.11.2.

2.10

2.11.2

Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisesta johtuvat velvoitteet

Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisesta johtuvat velvoitteet

Mitä tulee EU:n ehdollisiin velkoihin, jotka koskevat eropäivään mennessä hyväksyttyjä EU:n rahoitusvälineisiin liittyviä määriä, myös edellä mainittuja: jos jokin näistä ehdollisuuksista realisoituu, ne katetaan EU:n talousarviosta käyttämällä varainhoitotileillä olevia varoja. Näin ollen Yhdistynyt kuningaskunta ei periaatteessa vaatisi muita määriä kuin osuutensa erosopimuksen 140 artiklassa tarkoitetuista, talousarviosta maksattamatta olevista sitoumuksista – ks. liitetieto 2.6.1.2.

2.6.1.2

4.1.4   
  Oikeustapaukset

Oikeustapaukset

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Sakot | 2 985 | 3 128 |
| Maatalous | 66 | 199 |
| Koheesio | 341 | 341 |
| Muut | 2 169 | 2 137 |
| Yhteensä | 5 561 | 5 805 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Sakot

Sakot

2 985

2 985

3 128

3 128

Maatalous

Maatalous

66

66

199

199

Koheesio

Koheesio

341

341

341

341

Muut

Muut

2 169

2 169

2 137

2 137

Yhteensä

Yhteensä

5 561

5 561

5 805

5 805

Sakot

Sakot

Nämä määrät koskevat sakkoja, jotka komissio on määrännyt kilpailusääntöjen rikkomisesta ja jotka sakon saaneet yritykset ovat alustavasti maksaneet. Lisäksi sakon määräämistä koskevaan komission päätökseen on joko haettu muutosta tai ei tiedetä, haetaanko siihen muutosta. Ehdollinen velka säilytetään siihen saakka, kunnes unionin tuomioistuin on antanut asiassa lainvoimaisen päätöksen tai muutoksenhakuaika päättyy. Alustaville maksuille kertynyt korko sisältyy varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen, ja se esitetään myös ehdollisena velkana määriin liittyvän komission omistusoikeuden epävarmuuden osoittamiseksi.

Jos EU häviää jonkin määrättyihin sakkoihin liittyvän oikeudenkäynnin, alustavasti maksetut varat palautetaan yrityksille ilman talousarviovaikutuksia. Sakkoihin liittyviä määriä ei oteta tuloina talousarvioon ennen kuin sakot ovat varmoja (varainhoitoasetuksen 107 artikla).

Maatalous

Maatalous

Tämä kohta sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät maataloustukirahaston ja maatalouden kehittämisen menojen sääntöjenmukaisuustarkastusten seurauksena tehtyihin päätöksiin ja joista unionin tuomioistuin ei ole vielä antanut tuomiota. Menettelyn kesto unionin tuomioistuimessa määrää sen, milloin velan lopullinen määrä vahvistetaan ja minkä vuoden talousarviosta velallisen hyväksi ratkaistun muutoksenhaun vaikutus katetaan.

Koheesio

Koheesio

Tämä erä sisältää sellaiset ehdolliset velat jäsenvaltioille, jotka liittyvät koheesiopolitiikan piiriin kuuluviin toimiin. Asioissa odotetaan suullisen kuulemisen päivämäärää tai unionin tuomioistuimen tuomiota.

Muut oikeustapaukset

Muut oikeustapaukset

Tämä erä liittyy EU:ta vastaan nostettuihin käsiteltävinä oleviin vahingonkorvauskanteisiin ja muihin oikeusriitoihin sekä näihin liittyviin arvioituihin kustannuksiin. On huomattava, että SEUT-sopimuksen 340 artiklan nojalla nostetuissa vahingonkorvauskanteissa kantajan on näytettävä toteen, että toimielin on vakavasti rikkonut oikeussääntöä, jonka tarkoituksena on antaa yksityisille oikeuksia, että kantaja on kärsinyt todellista vahinkoa ja että lainvastaisen teon ja vahingon välillä on suora syy-yhteys. Suurin osa vuoden 2020 määrästä (samoin kuin vuonna 2019) koskee Euroopan komissiota vastaan nostettua vahingonkorvauskannetta, joka liittyy sulautuman kieltoa koskevaan päätökseen, ja koska luotettava arvio puuttuu, esitetty määrä perustuu vaadittuun määrään.

Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisesta johtuvat velvoitteet

Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamisesta johtuvat velvoitteet

Erosopimuksen 147 artiklan mukaan Yhdistynyt kuningaskunta vastaa osuudestaan niistä maksuista, jotka on suoritettava niiden unionin ehdollisten vastuiden vapauttamiseksi, jotka erääntyvät talousarvioon liittyviä unionin taloudellisia etuja koskevien oikeustapausten perusteella, edellyttäen, että näiden oikeustapausten kohteena olevat teot ovat tapahtuneet viimeistään 31. joulukuuta 2020. Lukuun ottamatta edellä olevan taulukon sakkoja koskevia määriä (koska käteisvarat on saatu väliaikaisesti sakon saaneelta yhteisöltä eikä niitä tarvitse rahoittaa kokonaan EU:n talousarviosta tai Yhdistyneen kuningaskunnan varoista), Yhdistyneen kuningaskunnan arvioitu enimmäisvastuu on tässä tapauksessa 318 miljoonaa euroa. Oikeustapauksissa, joissa on todennäköistä, että määrät maksetaan EU:n talousarviosta (ks. liitetieto 2.10), Yhdistyneen kuningaskunnan osuus sisällytetään osaksi Yhdistyneestä kuningaskunnasta maksettavaa kokonaismäärää – ks. yksityiskohdat liitetiedoissa 2.6.1.2.

2.10

2.6.1.2

4.2   EHDOLLISET VARAT

EHDOLLISET VARAT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Saadut vakuudet: | | |
| suoritustakuut | 318 | 349 |
| muut vakuudet | 8 | 16 |
| muut ehdolliset varat | 58 | 65 |
| Yhteensä | 384 | 430 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Saadut vakuudet:

Saadut vakuudet:

suoritustakuut

suoritustakuut

318

318

349

349

muut vakuudet

muut vakuudet

8

8

16

16

muut ehdolliset varat

muut ehdolliset varat

58

58

65

65

Yhteensä

Yhteensä

384

384

430

430

Tuensaajilta vaaditaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että EU:n rahoitusta saavat tuensaajat noudattavat EU:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

5.   TALOUSARVIOSITOUMUKSET JA OIKEUDELLISET SITOUMUKSET

Tässä liitetiedossa annetaan tietoja talousarviomenettelystä ja tulevista rahoitustarpeista (tässä ei siis käsitellä velkojen tilannetta 31. joulukuuta 2020).

Jäsenvaltioiden hyväksymässä monivuotisessa rahoituskehyksessä määritetään ohjelmat ja vahvistetaan otsakekohtaiset maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärät sekä maksumäärärahojen enimmäismäärä, joiden puitteissa EU voi tehdä talousarviositoumuksia ja oikeudellisia sitoumuksia ja suorittaa maksuja seitsemän vuoden aikana – ks. talousarvion toteuttamiskertomuksen liitetiedoissa oleva taulukko 1.1.

Yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EU) N:o 1306/2013 16 artiklassa luodaan suora yhteys maataloustukirahaston menojen vuotuisen enimmäismäärän ja monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen välille. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat myös hyväksyneet maataloustukirahaston menoja koskevat perussäädökset, joissa vahvistetaan jäsenvaltioittain menot koko ohjelmakaudeksi 2014–2020.

Oikeudelliset sitoumukset koskevat ohjelmia, hankkeita tai allekirjoitettuja sopimuksia, joissa EU on osapuoli ja jotka näin sitovat EU:ta oikeudellisesti. Oikeudellisen sitoumuksen tekeminen on toimi, jolla tulojen ja menojen hyväksyjä luo tai vahvistaa (EU:lle) velvoitteen, josta aiheutuu meno (varainhoitoasetuksen 2 artiklan 37 kohta). Talousarviositoumus tehdään periaatteessa ennen oikeudellista sitoumusta.

Joissakin monivuotisissa ohjelmissa tai hankkeissa toimitaan kuitenkin päinvastoin. Tällöin tarvittavat talousarviositoumukset tehdään vuotuisissa erissä usean vuoden aikana, jos perussäädöksessä niin säädetään. Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 76 artiklassa säädetään esimerkiksi koheesiopolitiikan osalta, että ohjelman hyväksymisestä annettu komission päätös muodostaa varainhoitoasetuksessa tarkoitetun rahoituspäätöksen mutta unionin talousarviositoumukset toteutetaan kunkin ohjelman osalta rahastokohtaisina vuotuisina erinä 1. tammikuuta 2014 ja 31. joulukuuta 2020 välisenä aikana. Muissa oikeusperustoissa voi olla vastaavia säännöksiä. Tämän vuoksi EU voi olla oikeudellisesti sitoutunut maksamaan tietyt määrät, joista ei ole vielä tehty talousarviositoumusta – ks. jäljempänä liitetiedot 5.2 ja 5.3.

5.2

5.3

Jos talousarviositoumus on tehty mutta sen mukaisia maksuja ei ole vielä suoritettu, jäljellä olevaa määrää kutsutaan maksattamatta olevaksi sitoumukseksi. Se voi liittyä (usein monivuotisiin) ohjelmiin tai hankkeisiin, joita koskevat sopimukset on allekirjoitettu ja joita koskevat maksut suoritetaan vasta myöhempinä vuosina. Maksattamatta olevat sitoumukset ovat tulevien vuosien velvoitteita. Koska tilinpäätös laaditaan suoriteperusteisena ja talousarvion toteuttamiskertomukset kassaperusteisina, osa maksattamatta olevien sitoumusten kokonaismäärästä on jo kirjattu kuluiksi ja merkitty velaksi taseeseen (ks. liitetiedot 2.12 ja 2.13). Nämä menot lasketaan saatujen menoilmoitusten ja laskujen perusteella. Jos EU:lle ei ole toimitettu menoilmoituksia vielä tilinpäätöspäivään mennessä, ohjelman tai hankkeen toteutusaste arvioidaan – ks. jäljempänä liitetieto 5.1. Velka poistetaan taseesta, kun maksattamatta oleviin sitoumuksiin liittyvät maksut suoritetaan. Sitä osaa maksattamatta olevista sitoumuksista, jota ei ole vielä kirjattu kuluksi, ei sisällytetä velkoihin vaan se esitetään jäljempänä.

2.12

2.13

5.1

Jäljempänä esitetään siis määrät, jotka EU on 31. joulukuuta 2020 mennessä sitoutunut maksamaan täyttääkseen sopimusvelvoitteensa ja jotka tämän vuoksi on rahoitettava EU:n tulevista talousarvioista.

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Liitetieto | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi | 5.1 | 249 309 | 249 686 |
| Voimassa olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin liittyvät oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista | 5.2 | — | 72 832 |
| Merkittävät oikeudelliset sitoumukset muilla aloilla | 5.3 | 14 481 | 13 941 |
| Yhteensä | | 263 790 | 336 459 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

31.12.2020

31.12.2019

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

5.1

5.1

249 309

249 309

249 686

249 686

Voimassa olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin liittyvät oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista

Voimassa olevaan monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvat yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitaviin varoihin liittyvät oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista

5.2

5.2

—

—

72 832

72 832

Merkittävät oikeudelliset sitoumukset muilla aloilla

Merkittävät oikeudelliset sitoumukset muilla aloilla

5.3

5.3

14 481

14 481

13 941

13 941

Yhteensä

Yhteensä

263 790

263 790

336 459

336 459

5.1   TALOUSARVIOSITOUMUKSET, JOITA EI OLE VIELÄ KIRJATTU KULUIKSI

TALOUSARVIOSITOUMUKSET, JOITA EI OLE VIELÄ KIRJATTU KULUIKSI

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi | 249 309 | 249 686 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

249 309

249 309

249 686

249 686

Edellä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä (303 197 miljoonaa euroa) (ks. talousarvion toteuttamiskertomuksen liitetiedoissa oleva taulukko 4.4) niihin liittyvät, taseeseen veloiksi ja tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Kuten edellä on todettu, maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä.

On huomattava, että ennakkomaksujen kokonaismäärä oli 62,7 miljardia euroa 31. joulukuuta 2020 (ks. liitetieto 2.5). Ennakkomaksut ovat jo maksettuja talousarviositoumuksia, ja ne vähentävät maksattamatta olevia sitoumuksia. Näiden varojen katsotaan kuitenkin kuuluvan EU:lle eikä tuensaajille siihen asti, kunnes asiaankuuluvat sopimusvelvoitteet on täytetty. Ne ovat näin ollen edellä esitettyjen maksattamatta olevien sitoumusten kaltaisia eriä, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi.

2.5

5.2   VOIMASSA OLEVAAN MONIVUOTISEEN RAHOITUSKEHYKSEEN KUULUVAT YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA HALLINNOITAVIIN VAROIHIN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET, JOTKA ODOTTAVAT TOTEUTTAMISTA

VOIMASSA OLEVAAN MONIVUOTISEEN RAHOITUSKEHYKSEEN KUULUVAT YHTEISTYÖSSÄ JÄSENVALTIOIDEN KANSSA HALLINNOITAVIIN VAROIHIN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET, JOTKA ODOTTAVAT TOTEUTTAMISTA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahastot | Rahoituskehys 2014–2020 (A) | Oikeudelliset sitoumukset viimeisimmän komission päätöksen mukaisesti (B) | Talousarviositoumukset mukaan lukien puretut sitoumukset (C) | Oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista (B–C) |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto | 261 889 | 261 690 | 261 690 | — |
| Euroopan sosiaalirahasto | 93 642 | 93 498 | 93 498 | 0 |
| Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline | — | — | — | — |
| Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 3 814 | 3 813 | 3 813 | — |
| OTSAKE 1 B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT | 359 345 | 359 000 | 359 000 | 0 |
| Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
   (*2) | 126 909 | 100 063 | 100 063 | (0) |
| Euroopan meri- ja kalatalousrahasto | 5 749 | 5 655 | 5 655 | — |
| OTSAKE 2: LUONNONVARAT | 132 658 | 105 718 | 105 718 | (0) |
| Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto | 4 576 | 4 576 | 4 576 | (0) |
| Sisäisen turvallisuuden rahasto | 3 172 | 3 172 | 3 172 | (0) |
| OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS | 7 747 | 7 747 | 7 747 | (0) |
| Yhteensä | 499 750 | 472 466 | 472 466 | 0 |

miljoonaa euroa

Rahastot

Rahoituskehys 2014–2020 (A)

Oikeudelliset sitoumukset viimeisimmän komission päätöksen mukaisesti (B)

Talousarviositoumukset mukaan lukien puretut sitoumukset (C)

Oikeudelliset sitoumukset, jotka odottavat toteuttamista (B–C)

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

261 889

261 889

261 690

261 690

261 690

261 690

—

—

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan sosiaalirahasto

93 642

93 642

93 498

93 498

93 498

93 498

0

0

Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline

Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline

—

—

—

—

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

3 814

3 814

3 813

3 813

3 813

3 813

—

—

OTSAKE 1 B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT

OTSAKE 1 B: KOHEESIOPOLITIIKAN RAHASTOT

359 345

359 345

359 000

359 000

359 000

359 000

0

0

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
   (*2)

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto

*2

126 909

126 909

100 063

100 063

100 063

100 063

(0)

(0)

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

5 749

5 749

5 655

5 655

5 655

5 655

—

—

OTSAKE 2: LUONNONVARAT

OTSAKE 2: LUONNONVARAT

132 658

132 658

105 718

105 718

105 718

105 718

(0)

(0)

Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto

Turvapaikka- ja maahanmuuttorahasto

4 576

4 576

4 576

4 576

4 576

4 576

(0)

(0)

Sisäisen turvallisuuden rahasto

Sisäisen turvallisuuden rahasto

3 172

3 172

3 172

3 172

3 172

3 172

(0)

(0)

OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS

OTSAKE 3: TURVALLISUUS JA KANSALAISUUS

7 747

7 747

7 747

7 747

7 747

7 747

(0)

(0)

Yhteensä

Yhteensä

499 750

499 750

472 466

472 466

472 466

472 466

0

0

Nämä ovat oikeudellisia velvoitteita, joiden mukaisiin maksuihin EU on sitoutunut hyväksyessään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa hallinnoitavia toimenpideohjelmia. Komission päätös toimenpideohjelman hyväksymisestä on varainhoitoasetuksen 110 artiklassa tarkoitettu rahoituspäätös. Siitä tulee kyseisessä asetuksessa tarkoitettu oikeudellinen sitoumus, kun päätöksestä on ilmoitettu asianomaiselle jäsenvaltiolle.

Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin sovellettavan yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 76 artiklassa säädetään seuraavaa:

”Unionin talousarviositoumukset toteutetaan kunkin ohjelman osalta rahastokohtaisina vuotuisina erinä 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana. Suoritusvaraukseen liittyvät talousarviositoumukset tehdään kussakin ohjelmassa erikseen muista ohjelmaan kohdennettavista määrärahoista.”

Edellä olevassa taulukossa luodaan yleiskatsaus vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeisiin 1 B, 2 ja 3 liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista ja talousarviositoumuksista. Taulukon alussa esitetään monivuotisen rahoituskehyksen hyväksytyt kokonaismäärät kyseisellä kaudella (sarake A). Sarakkeessa B esitetään EU:n vuoden loppuun mennessä tekemät oikeudelliset sitoumukset. Sarake C sisältää edellä mainittujen oikeudellisten sitoumusten kattamiseksi tehdyt talousarviositoumukset. Vuoden 2020 lopussa talousarviositoumukset kattavat oikeudelliset sitoumukset kokonaan.

5.3   MERKITTÄVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET MUILLA ALOILLA

MERKITTÄVÄT OIKEUDELLISET SITOUMUKSET MUILLA ALOILLA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 | 31.12.2019 |
| Verkkojen Eurooppa -väline | 4 140 | 7 680 |
| ITER | 6 837 | 1 676 |
| Copernicus | — | 601 |
| Galileo-ohjelma | — | 438 |
| Kalastussopimukset | 172 | 223 |
| Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset | 2 547 | 2 535 |
| Muut sopimukset | 785 | 788 |
| Yhteensä | 14 481 | 13 941 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

31.12.2019

Verkkojen Eurooppa -väline

Verkkojen Eurooppa -väline

4 140

4 140

7 680

7 680

ITER

ITER

6 837

6 837

1 676

1 676

Copernicus

Copernicus

—

—

601

601

Galileo-ohjelma

Galileo-ohjelma

—

—

438

438

Kalastussopimukset

Kalastussopimukset

172

172

223

223

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

2 547

2 547

2 535

2 535

Muut sopimukset

Muut sopimukset

785

785

788

788

Yhteensä

Yhteensä

14 481

14 481

13 941

13 941

Nämä määrät liittyvät pitkäaikaisiin oikeudellisiin sitoumuksiin, joita ei ollut katettu talousarviossa maksusitoumusmäärärahoilla vuoden lopussa. Nämä sitovat velvoitteet budjetoidaan vuotuisina erinä, ja maksut suoritetaan tulevina vuosina.

Tietyt tärkeät ohjelmat (ks. jäljempänä) voidaan toteuttaa vuotuisina erinä varainhoitoasetuksen 112 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tällä tavoin EU voi tehdä oikeudellisia sitoumuksia (allekirjoittaa avustus-, valtuutus- ja hankintasopimuksia) tiettynä vuonna käytettävissä olevia maksusitoumusmäärärahoja suuremmalle määrälle. Tämän vuoksi huomattava osa voimassa olevan monivuotisen rahoituskehyksen kokonaismäärärahoista voi olla jo sidottu. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat ohjelmat:

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

Verkkojen Eurooppa -välineestä annetaan rahoitustukea Euroopan laajuisille verkoille, jotta voidaan tukea yhteistä etua koskevia infrastruktuurihankkeita liikenne-, televiestintä- ja energia-alalla. Verkkojen Eurooppa -välinettä koskevat oikeudelliset sitoumukset kattavat liikenteen osalta täytäntöönpanokauden 2014–2024. Energian osalta kausi päättyy 31. joulukuuta 2025. Näiden sitoumusten oikeusperusta on 11. joulukuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013 Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta. Tämän asetuksen 19 artiklassa säädetään vuosierien käyttämisestä.

ITER – Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori

ITER – Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori

Näillä sitoumuksilla on tarkoitus kattaa ITER-laitosten tulevat rahoitustarpeet vuoteen 2027 saakka. EU:n (Euratomin) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa toteutetaan Fusion for Energy -yhteisyrityksen kautta. Rahoitusosuuksia on myös jäsenvaltioilla ja Sveitsillä. Sitoumusten huomattava vuotuinen lisäys vastaa vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen tulevaa rahoitusta, joka on vahvistettu eurooppalaisen yhteisyrityksen perustamisesta ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten sekä etujen myöntämisestä perustettavalle yhteisyritykselle tehdyn neuvoston päätöksen 2007/198/Euratom muuttamisesta 22. helmikuuta 2021 annetulla neuvoston päätöksellä (Euratom) 2021/281 (28). Kyseisessä päätöksessä säädetään mahdollisuudesta jakaa sitoumukset vuosieriin. ITER perustettiin hallinnoimaan ITER-laitteistoa, kannustamaan ITER-laitteiston käyttämiseen, edistämään yleistä tietämystä fuusioenergiasta ja lisäämään sen hyväksyntää sekä hoitamaan muita tehtäviä, jotka ovat tarpeen ITERin tavoitteiden saavuttamiseksi. ITER-yhteisyritykseen osallistuvat Etelä-Korea, EU, Intia, Japani, Kiina, Venäjä ja Yhdysvallat.

28

Copernicus

Copernicus

Copernicus on Euroopan maanseurantaohjelma – ks. myös liitetieto 2.2. Nämä sitoumukset ovat voimassa vuoteen 2020 saakka. Komissio on allekirjoittanut Copernicus-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 911/2010 kumoamisesta 3. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 377/2014 (29) mukaisesti valtuutussopimukset Euroopan avaruusjärjestön (ESA), Euroopan sääsatelliittijärjestön (Eumetsat), Mercatorin ja Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskuksen (ECMWF) kanssa. Asetuksen (EU) N:o 377/2014 8 artiklassa säädetään mahdollisuudesta jakaa sitoumukset vuosieriin.

2.2

29

Joulukuun 31. päivänä 2020 kaikki oikeudelliset sitoumukset oli katettu kokonaan talousarviositoumuksilla.

Galileo-ohjelma

Galileo-ohjelma

Nämä määrät on osoitettu Galileo-ohjelmalle, jonka puitteissa kehitetään globaalia eurooppalaista satelliittinavigointijärjestelmää – ks. myös liitetieto 2.2. Nämä sitoumukset ovat voimassa vuoteen 2020 saakka. Komissio allekirjoitti ESAn kanssa 11 päivänä joulukuuta 2013 valtuutussopimuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1285/2013 (30) mukaisesti. Asetuksen (EU) N:o 1285/2013 9 artiklassa säädetään mahdollisuudesta jakaa sitoumukset vuosieriin.

2.2

30

Joulukuun 31. päivänä 2020 kaikki oikeudelliset sitoumukset oli katettu kokonaan talousarviositoumuksilla.

Kalastussopimukset

Kalastussopimukset

Nämä sitoumukset on tehty kolmansien maiden kanssa vuoteen 2026 ulottuvien kansainvälisten kalastussopimusten mukaisten toimien toteuttamiseksi. Tehdyt sitoumukset perustuvat kutakin kolmatta maata koskeviin neuvoston päätöksiin (esimerkiksi EU:n ja Seychellien tasavallan väliseen sopimukseen ja sen täytäntöönpanopöytäkirjaan (31)), ja niiden katsotaan olevan erityisiä kansainvälisiä sopimuksia, joihin sisältyy monivuotisia oikeuksia ja velvollisuuksia.

31

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

Operatiivisiin vuokrasopimuksiin liittyvät sitoumukset

Näiden vuokrasopimusten jäljellä olevana voimassaoloaikana on suoritettava niistä tehtyjen sopimusten mukaisesti seuraavat minimimaksut:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Vuokramaksujen vähimmäismäärä |
| | < 1 vuosi | Erääntymiseen 1–5 vuotta | > 5 vuotta | Yhteensä |
| Rakennukset | 407 | 993 | 1 088 | 2 488 |
| Atk-laitteet ja muut laitteet | 15 | 35 | 10 | 60 |
| Yhteensä | 422 | 1 028 | 1 098 | 2 547 |

miljoonaa euroa

Vuokramaksujen vähimmäismäärä

< 1 vuosi

Erääntymiseen 1–5 vuotta

> 5 vuotta

Yhteensä

Rakennukset

Rakennukset

407

407

993

993

1 088

1 088

2 488

2 488

Atk-laitteet ja muut laitteet

Atk-laitteet ja muut laitteet

15

15

35

35

10

10

60

60

Yhteensä

Yhteensä

422

422

1 028

1 028

1 098

1 098

2 547

2 547

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti maaliskuussa 2019 aikomuksestaan erota Euroopan unionista. Siksi Euroopan lääkeviraston (EMA) kotipaikka siirrettiin asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta Euroopan lääkeviraston kotipaikan sijainnin osalta 14. marraskuuta 2018 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2018/1718 (32) Lontoosta Amsterdamiin. Lääkevirasto pääsi 2. heinäkuuta 2019 sopimukseen vuokranantajansa kanssa ja on sittemmin jälleenvuokrannut toimitilojaan alivuokralaiselle ehdoilla, jotka ovat yhdenmukaisia päävuokrasopimuksen ehtojen kanssa, mukaan lukien jälleenvuokrausehto, joka ulottuu EMAn päävuokrasopimuksen päättymiseen kesäkuussa 2039.

32

Edellä olevassa taulukossa ilmoitetut määrät sisältävät 378 miljoonaa euroa, jotka on vielä maksettava päävuokrasopimuksen perusteella. Alivuokralaisen odotetaan maksavan samansuuruisen määrän vuokria alivuokrasopimuksen perusteella, jota ei voi purkaa.

Muut sopimukset

Muut sopimukset

Tämä erä sisältää määrät, joita vastaavat maksut on vielä suoritettava sopimusten voimassaoloaikana. Suurin yksittäinen määrä (354 miljoonaa euroa) liittyy Euroopan komission rakennushankkeeseen (JMO2) Luxemburgissa.

6.   RAHOITUSRISKIN HALLINTA

Seuraavat EU:n rahoitusriskien hallintaa koskevat tiedot liittyvät

| — | rahoitusavun myöntämistä koskevaan otto- ja antolainaustoimintaan; komissio on toteuttanut kyseisen avun käyttämällä seuraavia välineitä: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi, maksutaselainat, makrotaloudellinen rahoitusapu, SURE ja Euratom-lainat |
| --- | --- |

—

rahoitusavun myöntämistä koskevaan otto- ja antolainaustoimintaan; komissio on toteuttanut kyseisen avun käyttämällä seuraavia välineitä: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi, maksutaselainat, makrotaloudellinen rahoitusapu, SURE ja Euratom-lainat

| — | treasury-toimintoihin, jotka komissio on toteuttanut EU:n talousarvion toteuttamiseksi ja joihin kuuluvat myös sakkojen tuloutukset |
| --- | --- |

—

treasury-toimintoihin, jotka komissio on toteuttanut EU:n talousarvion toteuttamiseksi ja joihin kuuluvat myös sakkojen tuloutukset

| — | talousarviotakauksia varten perustetuissa rahastoissa oleviin varoihin (ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto, ESIR-takuurahasto ja EKKR-takuurahasto) |
| --- | --- |

—

talousarviotakauksia varten perustetuissa rahastoissa oleviin varoihin (ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto, ESIR-takuurahasto ja EKKR-takuurahasto)

| — | EU:n talousarviosta rahoitettuihin rahoitusvälineisiin. |
| --- | --- |

—

EU:n talousarviosta rahoitettuihin rahoitusvälineisiin.

6.1   RISKITYYPIT

RISKITYYPIT

Markkinariski on riski siitä, että rahoitusvälineen käypä arvo tai tulevat rahavirrat vaihtelevat markkinahintojen muutoksista johtuen. Markkinariski käsittää paitsi tappion myös voiton mahdollisuuden. Siihen kuuluvat valuuttariski, korkoriski ja muu hintariski (EU:hun ei kohdistu merkittävää muuta hintariskiä).

Markkinariski

valuuttariski, korkoriski ja muu hintariski

| — | Valuuttariski on riski siitä, että EU:n toimien tai sen sijoitusten arvo vaihtelee valuuttakurssimuutosten vuoksi. Tämä riski aiheutuu yhden valuutan arvon muuttumisesta suhteessa toiseen valuuttaan. |
| --- | --- |

—

Valuuttariski on riski siitä, että EU:n toimien tai sen sijoitusten arvo vaihtelee valuuttakurssimuutosten vuoksi. Tämä riski aiheutuu yhden valuutan arvon muuttumisesta suhteessa toiseen valuuttaan.

Valuuttariski

| — | Korkoriski liittyy mahdollisuuteen siitä, että arvopaperin, erityisesti joukkovelkakirjalainan, arvo pienenee korkojen noustessa. Nouseva korkotaso yleensä laskee kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen hintaa ja päinvastoin. |
| --- | --- |

—

Korkoriski liittyy mahdollisuuteen siitä, että arvopaperin, erityisesti joukkovelkakirjalainan, arvo pienenee korkojen noustessa. Nouseva korkotaso yleensä laskee kiinteäkorkoisten joukkovelkakirjojen hintaa ja päinvastoin.

Korkoriski

Luottoriski on tappion riski, joka aiheutuu siitä mahdollisuudesta, että velallinen tai lainanottaja ei maksa takaisin lainaa tai muuta luottoa (pääomaa, korkoa tai ei kumpaakaan) tai rikkoo muuten sopimuksesta johtuvia velvoitteita. Lainan takaisinmaksu voi viivästyä, lainanottajan maksuja voidaan joutua järjestelemään uudelleen tai velallinen voi joutua konkurssiin.

Luottoriski

Likviditeettiriski tarkoittaa riskiä siitä, että omaisuuserää on hankala myydä; esimerkiksi tiettyä arvopaperia tai muuta omaisuuserää ei voida myydä riittävän nopeasti markkinoilla tappion estämiseksi tai velvoitteen täyttämiseksi.

Likviditeettiriski

6.2   RISKIENHALLINTAPOLITIIKKA

RISKIENHALLINTAPOLITIIKKA

Rahoitusinstrumenttien arvostaminen

Rahoitusinstrumenttien arvostaminen

Seuraavia rahoitusvarojen ja velkojen luokkia ei arvosteta käypään arvoon: käteisvarat ja muut rahavarat, myönnetyt lainat, saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista sekä otetut lainat ja muut jaksotettuun hankintamenoon taseessa arvostettavat rahoitusvelat. Kyseisten rahoitusvarojen ja velkojen kirjanpitoarvon katsotaan vastaavan kohtuullisen hyvin niiden käypää arvoa.

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

EU:n lainanottoon ja -antoon sovelletaan näitä toimintoja koskevia neuvoston asetuksia, neuvoston ja Euroopan parlamentin päätöksiä ja tapauksen mukaan EU:n sisäisiä ohjeita. Eri osa-alueista, kuten lainanotosta ja -annosta, on annettu kirjalliset menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Antolainaustoiminta rahoitetaan back-to-back-lainoilla (laina myönnetään samoin ehdoin kuin se on otettu), jolloin avoimia valuutta- tai korkopositioita ei ole.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Talousarvion täytäntöönpanon yhteydessä toteutettavien komission treasury-toimintojen säännöistä ja periaatteista säädetään neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 609/2014 (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2016/804 (5)) sekä varainhoitoasetuksessa.

5

Edellä mainittujen asetusten mukaisesti sovelletaan seuraavia perusperiaatteita:

| — | Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat sen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kansalliseen keskuspankkiin. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot asettavat EU:n omat varat sen käyttöön maksamalla ne tileille, jotka on avattu tätä tarkoitusta varten komission nimissä kunkin jäsenvaltion valtiokonttoriin tai kansalliseen keskuspankkiin. Komissio nostaa varoja kyseisiltä tileiltä ainoastaan kattaakseen käteisvaratarpeensa.

| — | Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltiot maksavat omat varat kansallisessa valuutassaan, mutta komissio suorittaa maksunsa pääasiassa euromääräisinä.

| — | Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Tämä rajoitus ei koske komission omien varojen tilejä tapauksissa, joissa on kyse sellaisten lainojen takaisinmaksun laiminlyönnistä, joista on sovittu tai joille on myönnetty takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, tai tapauksissa, joissa (tietyin edellytyksin) käteisvaratarpeet ovat suuremmat kuin tilillä olevat varat. |
| --- | --- |

—

Komission nimissä avatuilla tileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä. Tämä rajoitus ei koske komission omien varojen tilejä tapauksissa, joissa on kyse sellaisten lainojen takaisinmaksun laiminlyönnistä, joista on sovittu tai joille on myönnetty takaus neuvoston asetusten ja päätösten mukaisesti, tai tapauksissa, joissa (tietyin edellytyksin) käteisvaratarpeet ovat suuremmat kuin tilillä olevat varat.

| — | Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi. |
| --- | --- |

—

Muiden valuuttojen kuin euron määräisillä tileillä olevat varat joko käytetään saman valuutan määräisten maksujen suorittamiseen tai muunnetaan säännöllisesti euroiksi.

Omien varojen tilien lisäksi komissio on avannut pankkitilejä keskuspankeissa ja liikepankeissa suorittaakseen ja vastaanottaakseen maksuja, jotka eivät liity EU:n talousarvioon tuloutettaviin jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin.

Treasury- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Komission treasury- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin. Tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot (esim. maksujen suorittaminen ja kassanhallinta, rahavirtojen ennustaminen ja toiminnan jatkuvuus). Ohjeiden ja menettelyjen noudattamista valvotaan säännöllisesti.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Ennen vuotta 2010 saadut määrät on talletettu pankkitileille pankeissa, jotka on erityisesti valittu alustavasti maksettujen sakkojen tallettamista varten. Pankit valitaan varainhoitoasetuksessa säädettyjen tarjouskilpailumenettelyjen mukaisesti. Varoja yksittäisiin pankkeihin sijoitettaessa noudatetaan sisäistä riskienhallintapolitiikkaa, jossa määritetään luottoluokitusta koskevat vaatimukset ja varojen määrä, joka voidaan sijoittaa suhteessa vastapuolen oman pääoman määrään. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten toimintalinjojen ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Määrätyt ja alustavasti maksetut sakot on vuodesta 2010 alkaen sijoitettu tarkoitusta varten perustettuun salkkuun (BUFI). Salkun päätavoitteet ovat rahoitusmarkkinoihin liittyvien riskien vähentäminen ja kaikkien yhteisöjen tasapuolinen kohtelu soveltamalla takuutuottoa, joka on laskettu samoin perustein kuin sakkojen nimellisarvot. Ennen uuden varainhoitoasetuksen voimaantuloa elokuussa 2018 niihin yhteisöihin, joille on määrätty sakko, sovellettu takuutuotto ei kuitenkaan voi laskea alle nollan. Alustavasti maksetuista sakoista saatujen omaisuuserien hoidosta vastaa komissio, joka noudattaa omaisuudenhoitoa koskevia sisäisiä ohjeita. Eri osa-alueista, muun muassa treasury-toiminnoista, on annettu menettelyohjeet, joita kyseisistä toiminnoista vastaavat yksiköt noudattavat. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten ohjeiden ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

Varojen hoidon tavoitteena on sijoittaa komissiolle alustavasti maksetut sakot siten, että

| — | varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä |
| --- | --- |

—

varat ovat tarvittaessa nopeasti käytettävissä

| — | tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa vähintään BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut, ja sakkojen nimellisarvo säilyy. |
| --- | --- |

—

tavanomaisissa olosuhteissa varoille saadaan keskimäärin tuotto, joka vastaa vähintään BUFI-viitearvon mukaista tuottoa, josta on vähennetty kulut, ja sakkojen nimellisarvo säilyy.

Sijoitukset tehdään periaatteessa ainoastaan seuraaviin kohteisiin: määräaikaistalletukset jäsenvaltioiden keskuspankeissa, valtioiden luottolaitoksissa, valtioiden kokonaan omistamissa tai takaamissa pankeissa tai ylikansallisissa laitoksissa; joukkovelkakirjat, velkasitoumukset tai sijoitustodistukset, joiden liikkeeseenlaskijoina ovat valtion tai ylikansalliset laitokset.

Rahoitusvakuudet

Rahoitusvakuudet

Komissiolla on lisäksi merkittävät rahoituslaitosten antamat vakuudet, jotka liittyvät komission EU:n kilpailusääntöjen rikkomisesta yrityksille määräämiin sakkoihin (ks. liitetieto 2.6.1.3). Nämä vakuudet on saatu sakkojen maksamiseen velvoitetuilta yrityksiltä vaihtoehtona sakkoihin liittyville alustaville maksuille. Näitä vakuuksia hallinnoidaan sisäisen riskienhallintapolitiikan mukaisesti. Taloudelliset ja operatiiviset riskit kartoitetaan ja arvioidaan ja sisäisten toimintalinjojen ja menettelyjen noudattaminen varmistetaan säännöllisesti.

2.6.1.3

Takuurahastot

Takuurahastot

Komissio antaa rahoituslaitoksille yhä enemmän rahoitusvakuuksia tehokkaan talousarvion toteuttamisen välineeksi ja tukee siten tuensaajia vipuvaikutuksen ansiosta. Tällä EU:n budjettivarojen käytöllä pyritään maksimoimaan käytettävissä olevien varojen vaikutus. Komissio on perustanut takuurahastoja, joilla katetaan annetut talousarviotakuut ja pyritään tarjoamaan likviditeettipuskuri takaustoimien mahdollisesti aiheuttamien tappioiden varalta. Vuoden lopussa tärkeimmät takuurahastot ovat ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto, ESIR-takuurahasto ja EKKR-takuurahasto.

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Takuurahaston varojen hoidossa noudatettavat säännöt ja periaatteet sisältyvät Euroopan komission ja Euroopan investointipankin välillä 25. marraskuuta 1994 tehtyyn sopimukseen ja sen myöhempiin muutoksiin. Tämän takuurahaston toiminnassa käytetään vain yhtä valuuttaa eli euroa. Varojen hoidossa noudatetaan rahoitustoimintaan tavanomaisesti sovellettavia varovaisuutta koskevia sääntöjä. Takuurahaston hoidossa on kiinnitettävä erityistä huomiota riskien vähentämiseen ja sen varmistamiseen, että hoidettavina olevat varat voidaan myydä tai siirtää ilman merkittävää viivettä katettavina olevien sitoumusten asettamien vaatimusten mukaisesti.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto on perustettu ESIR-asetuksella – ks. liitetieto 2.4.1. Rahaston omaisuudenhoidossa noudatettavat säännöt ja periaatteet esitetään 21. tammikuuta 2016 annetussa komission päätöksessä C(2016) 165. Rahastoa hallinnoi komissio, joka on valtuutettu sijoittamaan ESIR-takuurahaston varat rahoitusmarkkinoille moitteettoman varainhoidon periaatetta ja asianmukaisia vakavaraisuussääntöjä noudattaen. Hoidettavien varojen on tarjottava riittävästi likviditeettiä vakuuksiin perustuvien mahdollisten maksuvaatimusten varalta. Samalla on kuitenkin pyrittävä optimoimaan tuotto ja riskitaso siten, että turvallisuus ja vakaus säilyvät korkealla tasolla.

2.4.1

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto on perustettu EKKR-asetuksen mukaisesti – ks. liitetieto 2.4.1. Kyseiset ohjeet ja suuntaviivat sisältyvät 22. marraskuuta 2017 annetun komission päätöksen C(2017) 7693 liitteeseen 1. Komissio on valtuutettu sijoittamaan EKKR-takuurahaston varat rahoitusmarkkinoille moitteettoman varainhoidon periaatetta ja asianmukaisia vakavaraisuussääntöjä noudattaen. Varojen hoidolla on tarjottava riittävästi likviditeettiä vakuuksiin perustuvien mahdollisten maksuvaatimusten varalta. Samalla on kuitenkin pyrittävä optimoimaan tuotto ja riskitaso siten, että turvallisuus ja vakaus säilyvät korkealla tasolla.

2.4.1

Rahoitusvälineiden ohjelmat

Rahoitusvälineiden ohjelmat

EU:n talousarvion toteuttaminen on jo usean vuoden ajan perustunut rahoitusvälineohjelmien käyttöön. Lisätietoja näistä rahoitusvälineistä on liitetiedossa 2.4.1.

2.4.1

Useimmille rahoitusvälineille on yhteistä se, että toteutus on delegoitu joko EIP-ryhmälle (mukaan lukien EIR) tai muille rahoituslaitoksille komission ja asianomaisen rahoituslaitoksen välisellä sopimuksella. Kyseisten rahoituslaitosten kanssa tehtyihin sopimuksiin sisältyy välittäjiä koskevia tiukkoja ehtoja ja velvoitteita. Niillä varmistetaan, että EU:n rahavarojen käyttöä hallinnoidaan ja niistä raportoidaan. Kun rahoitusosuus on sidottu johonkin välineeseen, varat siirretään rahoituksen välittäjän avaamalle erilliselle pankkitilille sen nimissä mutta komission puolesta (varainhoitotili). Rahoituslaitos voi käytettävästä välineestä riippuen käyttää varainhoitotilillä olevia varoja esimerkiksi lainojen myöntämiseen, velkainstrumenttien liikkeeseenlaskuun, oman pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin tehtäviin sijoituksiin tai takauksiin perustuvien maksujen suorittamiseen. Rahoitusvälineiden tuotot on pääsääntöisesti palautettava EU:n talousarvioon.

Rahoitusvälineisiin liittyvä riski on rajoitettu niistä tehdyissä sopimuksissa asetettuun enimmäismäärään, joka on kyseiselle instrumentille talousarviossa osoitettu määrä. Komission vastuulla on usein hankkeen suuririskisin osa (first loss piece). Lisäksi näillä instrumenteilla on tarkoitus tarjota rahoitusta sellaisille tuensaajille, joiden toimintaan liittyy keskimääräistä suurempi riski ja joilla on vaikeuksia saada rahoitusta kaupallisilta luotonantajilta. Tämän vuoksi on todennäköistä, että EU:n talousarviosta joudutaan kattamaan jonkin verran tappioita.

6.3   VALUUTTARISKI

VALUUTTARISKI

EU:n rahoitusvälineisiin kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

EU:n rahoitusvälineisiin kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Muut | Yhteensä |
| Rahoitusvarat | | | | | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 593 | 42 | 15 | 14 | 18 904 | 20 | 19 587 |
| Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat | (417) | — | — | — | 616 | — | 199 |
| Antolainaus
   (6) | 21 | 40 | — | — | 46 | 9 | 116 |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 22 | 1 208 | 116 | 176 | 72 233 | 738 | 74 493 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 115 | 64 | 178 | 367 | 14 429 | 1 589 | 16 742 |
| | 334 | 1 353 | 310 | 557 | 106 228 | 2 356 | 111 137 |
| Rahoitusvelat | | | | | | | |
| Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat | — | — | — | — | (1) | (4) | (4) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (3) | (0) | (19) | (1) | (32 366 ) | (19) | (32 408 ) |
| | (3) | (0) | (19) | (1) | (32 367 ) | (22) | (32 412 ) |
| Yhteensä | 331 | 1 353 | 291 | 556 | 73 861 | 2 333 | 78 725 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Muut

Yhteensä

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

593

593

42

42

15

15

14

14

18 904

18 904

20

20

19 587

19 587

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

(417)

(417)

—

—

—

616

616

—

199

199

Antolainaus
   (6)

Antolainaus

6

21

21

40

40

—

—

46

46

9

9

116

116

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

22

22

1 208

1 208

116

116

176

176

72 233

72 233

738

738

74 493

74 493

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

115

115

64

64

178

178

367

367

14 429

14 429

1 589

1 589

16 742

16 742

334

334

1 353

1 353

310

310

557

557

106 228

106 228

2 356

2 356

111 137

111 137

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat

—

—

—

—

—

(1)

(1)

(4)

(4)

(4)

(4)

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(3)

(3)

(0)

(0)

(19)

(19)

(1)

(1)

(32 366 )

(32 366 )

(19)

(19)

(32 408 )

(32 408 )

(3)

(3)

(0)

(0)

(19)

(19)

(1)

(1)

(32 367 )

(32 367 )

(22)

(22)

(32 412 )

(32 412 )

Yhteensä

Yhteensä

331

331

1 353

1 353

291

291

556

556

73 861

73 861

2 333

2 333

78 725

78 725

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Muut | Yhteensä |
| Rahoitusvarat | | | | | | | |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat | 577 | 62 | 17 | 9 | 17 723 | 21 | 18 407 |
| Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat | (393) | — | — | — | 529 | — | 137 |
| Antolainaus
   (7) | 17 | 32 | — | — | 65 | 7 | 121 |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 30 | 804 | 62 | 93 | 22 751 | 233 | 23 974 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 100 | 311 | 319 | 432 | 16 910 | 1 673 | 19 745 |
| | 332 | 1 209 | 398 | 533 | 57 979 | 1 934 | 62 384 |
| Rahoitusvelat | | | | | | | |
| Yli- tai alijäämän kautta käypään arvoon arvostettavat rahoitusvelat | (0) | — | — | — | (10) | (2) | (12) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 200 ) | (33) | (27 241 ) |
| | (5) | (1) | (0) | (1) | (27 211 ) | (35) | (27 254 ) |
| Yhteensä | 326 | 1 208 | 398 | 532 | 30 768 | 1 898 | 35 130 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Muut

Yhteensä

Rahoitusvarat

Rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

577

577

62

62

17

17

9

9

17 723

17 723

21

21

18 407

18 407

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

(393)

(393)

—

—

—

529

529

—

137

137

Antolainaus
   (7)

Antolainaus

7

17

17

32

32

—

—

65

65

7

7

121

121

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

30

30

804

804

62

62

93

93

22 751

22 751

233

233

23 974

23 974

Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat

100

100

311

311

319

319

432

432

16 910

16 910

1 673

1 673

19 745

19 745

332

332

1 209

1 209

398

398

533

533

57 979

57 979

1 934

1 934

62 384

62 384

Rahoitusvelat

Rahoitusvelat

Yli- tai alijäämän kautta käypään arvoon arvostettavat rahoitusvelat

Yli- tai alijäämän kautta käypään arvoon arvostettavat rahoitusvelat

(0)

(0)

—

—

—

(10)

(10)

(2)

(2)

(12)

(12)

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 200 )

(27 200 )

(33)

(33)

(27 241 )

(27 241 )

(5)

(5)

(1)

(1)

(0)

(0)

(1)

(1)

(27 211 )

(27 211 )

(35)

(35)

(27 254 )

(27 254 )

Yhteensä

Yhteensä

326

326

1 208

1 208

398

398

532

532

30 768

30 768

1 898

1 898

35 130

35 130

Jos euro olisi vahvistunut kymmenen prosenttia suhteessa tiettyihin muihin valuuttoihin, vaikutukset olisivat olleet seuraavat:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Taloudellinen tulos |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | (13) | (119) | (27) | (49) |
| 2019 | (14) | (104) | (35) | (48) |

miljoonaa euroa

Taloudellinen tulos

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

(13)

(13)

(119)

(119)

(27)

(27)

(49)

(49)

2019

2019

(14)

(14)

(104)

(104)

(35)

(35)

(48)

(48)

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Nettovarat |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | (17) | (4) | (1) | (1) |
| 2019 | (17) | (6) | (2) | (1) |

miljoonaa euroa

Nettovarat

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

(17)

(17)

(4)

(4)

(1)

(1)

(1)

(1)

2019

2019

(17)

(17)

(6)

(6)

(2)

(2)

(1)

(1)

Jos euro olisi heikentynyt kymmenen prosenttia suhteessa kyseisiin valuuttoihin, vaikutukset olisivat olleet seuraavat:

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Taloudellinen tulos |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | 16 | 146 | 33 | 60 |
| 2019 | 17 | 127 | 42 | 58 |

miljoonaa euroa

Taloudellinen tulos

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

16

16

146

146

33

33

60

60

2019

2019

17

17

127

127

42

42

58

58

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Nettovarat |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2020 | 21 | 5 | 2 | 2 |
| 2019 | 20 | 7 | 2 | 1 |

miljoonaa euroa

Nettovarat

USD

GBP

DKK

SEK

2020

2020

21

21

5

5

2

2

2

2

2019

2019

20

20

7

7

2

2

1

1

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusvarat ja velat ovat tällä hetkellä pelkästään euromääräisiä, joten EU:lla ei ole valuuttariskiä.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2016/804, mukaisesti omat varat, jotka jäsenvaltiot maksavat muissa valuutoissa kuin euroina, säilytetään omien varojen pankkitileillä. Varat muunnetaan euroiksi, kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseen. Edellä mainitussa asetuksessa säädetään menettelyistä, joita sovelletaan kyseisten varojen hallinnoinnissa. Joissakin tapauksissa varoja käytetään kyseisen vieraan valuutan määräisten maksujen suorittamiseen ilman muuntamista euroiksi.

Komissio on avannut muiden EU-valuuttojen kuin euron sekä Sveitsin frangin ja Yhdysvaltain dollarin määräisiä pankkitilejä liikepankeissa suorittaakseen kyseisten valuuttojen määräisiä maksuja. Näille tileille siirretään lisää varoja sitä mukaa kuin maksuja suoritetaan, minkä vuoksi ne eivät muodosta valuuttariskiä.

Kun sekalaisia tuloja (muita tuloja kuin omia varoja) saadaan muussa valuutassa kuin euroina, ne joko siirretään muille saman valuutan määräisille komission tileille, jos varoja tarvitaan maksujen suorittamiseen, tai ne muunnetaan euroiksi ja siirretään muille euromääräisille tileille. Muille kuin euromääräisille ennakkotileille siirretään varoja sen mukaan, miten paljon kulloinkin kyseeseen tulevan valuutan määräisiä varoja arvioidaan lyhyellä aikavälillä tarvittavan maksujen kattamiseksi. Näiden tilien saldoille on asetettu enimmäismäärät.

Sakot

Sakot

Kaikki sakot määrätään, maksetaan tai katetaan väliaikaisesti euroina, joten ne eivät aiheuta valuuttariskiä.

Takuurahastot

Takuurahastot

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Tämän rahaston rahoitusvarat ovat euromääräisiä, joten valuuttakurssiriskiä ei ole. Lainat, jotka ovat siirtyneet EU:lle sen vuoksi, että rahastolta on vaadittu maksua lainansaajan maksulaiminlyöntien vuoksi, pidetään alkuperäisessä valuutassa, eivätkä ne aiheuta EU:lle valuuttariskiä. Ulkomaanvaluuttojen kurssien vaihteluilta suojaavia toimia ei ole toteutettu, koska lainojen takaisinmaksun aikataulusta ei ole varmuutta.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahaston toimissa käytetään sekä euroja että Yhdysvaltain dollareita. Valuuttariskiä hallitaan tekemällä johdannaissopimuksia (valuuttatermiinisopimuksia), joilla suojataan dollarimääräisen sijoitussalkun markkina-arvoa. Suojaamattoman valuuttariskin enimmäismääräksi on vahvistettu yksi prosentti sijoitussalkun kokonaisarvosta viitearvon puitteissa ja vuotuisia strategisia allokaatioita noudattaen. Dollarimääräisten sijoitusten markkina-arvon ylittäessä tai alittaessa yhden prosentin raja-arvon tehdään tasapainottava kauppa (muutoksen suuntainen tai vastainen uusi termiinisopimus), jolla suojattu positio kumotaan tai sitä mukautetaan. Suojauksen mukauttaminen voi johtua myös euron ja dollarin kurssin muutoksista.

Lainat, jotka ovat siirtyneet EU:lle sen vuoksi, että rahastolta on vaadittu maksua lainansaajan maksulaiminlyöntien vuoksi – ks. liitetieto 2.4.3.2 –, pidetään alkuperäisessä valuutassa, eivätkä ne aiheuta EU:lle valuuttariskiä. EU:lle siirrettyjen lainojen osalta ulkomaanvaluuttojen kurssien vaihteluilta suojaavia toimia ei ole toteutettu, koska lainojen takaisinmaksun aikataulusta ei ole varmuutta.

2.4.3.2

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahaston toimissa käytetään tällä hetkellä ainoastaan euroa, mutta EKKR-takuurahaston omaisuudenhoitoa koskevissa suuntaviivoissa tarjotaan mahdollisuus sijoittaa tiettyihin omaisuuseriin, joiden viitevaluuttana ei ole euro.

6.4   KORKORISKI

KORKORISKI

Seuraavassa taulukossa kuvataan myytävissä olevien rahoitusvarojen korkoherkkyyttä olettaen, että korot nousevat tai laskevat 100 peruspistettä (yhden prosenttiyksikön).

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Nousu (+) / lasku (–) peruspisteinä | Vaikutus nettovaroihin |
| 2020: Myytävissä olevat rahoitusvarat | +100 | (479) |
| -100 | 513 |
| 2019: Myytävissä olevat rahoitusvarat | +100 | (447) |
| -100 | 483 |

miljoonaa euroa

Nousu (+) / lasku (–) peruspisteinä

Vaikutus nettovaroihin

2020: Myytävissä olevat rahoitusvarat

2020: Myytävissä olevat rahoitusvarat

+100

+100

(479)

(479)

-100

-100

513

513

2019: Myytävissä olevat rahoitusvarat

2019: Myytävissä olevat rahoitusvarat

+100

+100

(447)

(447)

-100

-100

483

483

Herkkyys tietyn rahamarkkinainstrumenttien ja joukkovelkakirjojen salkun korkotason muutoksille kasvaa sen duraation myötä. Komission hallinnoimien tärkeimpien omaisuussalkkujen duraatio on kuvattu jäljempänä.

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

EU:lla on otto- ja antolainaustoimintansa luonteen vuoksi merkittävät korolliset varat ja velat. Korkoriskiä ei kuitenkaan ole, koska EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back).

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Komission treasury-toimintaan ei kuulu ottolainaus. Tämän vuoksi korkoriskiä ei ole. Korkoa kertyy kuitenkin pankkitileillä olevista varoista. Komissio on tämän vuoksi ottanut käyttöön toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että pankkitileille kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden mahdollista vaihtelua.

Jäsenvaltioiden valtiokonttoreihin omien varojen vastaanottamista varten avatut tilit ovat korottomia, eikä niistä peritä kuluja. Kansallisissa keskuspankeissa oleville tileille (omat varat ja muut) voidaan maksaa korkoa kunkin laitoksen kanssa sovittujen ehtojen mukaisesti. Koska osa näihin tileihin sovellettavista koroista voi olla nykyään negatiivisia, tileillä olevat saldot pidetään mahdollisimman pieninä kassanhallintaan liittyvillä menettelyillä. Omien varojen tilit suojataan negatiivisen koron vaikutuksilta neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 mukaisesti sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2016/804.

Liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille kertyy korko päivittäin. Korko perustuu muuttuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan positiivista tai negatiivista sopimusmarginaalia. Liikepankkien toiminnallisille talletuksille maksama korko ei voi laskea alle nollan määritettyyn enimmäismäärään asti.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot sijoitetaan rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen salkkuun. Salkun duraatio on keskimäärin 2,24 vuotta.

Takuurahastot

Takuurahastot

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Takuurahastossa olevat varat on sijoitettu salkkuun, jossa olevien rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen duraatio on keskimäärin 3,04 vuotta.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahastossa olevat varat on sijoitettu salkkuun, jossa olevien rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen duraatio on keskimäärin 3,19 vuotta.

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

ESIR-takuurahastossa olevat varat on sijoitettu salkkuun, jossa olevien rahamarkkinainstrumenttien ja pitkäaikaisten joukkolainojen duraatio on keskimäärin 2,41 vuotta.

6.5   LUOTTORISKI

LUOTTORISKI

Rahamäärät, jotka edustavat EU:hun kohdistuvaa luottoriskiä raportointikauden lopussa, ovat rahoitusvälineiden kirjanpitoarvot sellaisina kuin ne ilmoitetaan liitetiedossa 2.

2

Analyysi niiden rahoitusvarojen ikäjakaumasta, joiden arvo ei ole alentunut

Analyysi niiden rahoitusvarojen ikäjakaumasta, joiden arvo ei ole alentunut

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Yhteensä | Suoritus ei ole viivästynyt eikä arvo alentunut | Suoritus viivästynyt mutta arvo ei alentunut |
| < 1 vuosi | 1–5 vuotta | > 5 vuotta |
| Antolainaus | 93 309 | 93 308 | 0 | — | — |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 74 493 | 59 702 | 505 | 14 030 | 257 |
| Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat | 199 | 199 | — | — | — |
| Yhteensä 31.12.2020 | 168 001 | 153 209 | 505 | 14 030 | 257 |
| Antolainaus | 52 684 | 52 683 | 1 | — | — |
| Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | 23 974 | 9 410 | 2 726 | 11 543 | 295 |
| Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat | 137 | 137 | — | — | — |
| Yhteensä 31.12.2019 | 76 795 | 62 231 | 2 727 | 11 543 | 295 |

miljoonaa euroa

Yhteensä

Suoritus ei ole viivästynyt eikä arvo alentunut

Suoritus viivästynyt mutta arvo ei alentunut

< 1 vuosi

1–5 vuotta

> 5 vuotta

Antolainaus

Antolainaus

93 309

93 309

93 308

93 308

0

0

—

—

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

74 493

74 493

59 702

59 702

505

505

14 030

14 030

257

257

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

199

199

199

199

—

—

—

Yhteensä 31.12.2020

Yhteensä 31.12.2020

168 001

168 001

153 209

153 209

505

505

14 030

14 030

257

257

Antolainaus

Antolainaus

52 684

52 684

52 683

52 683

1

1

—

—

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

23 974

23 974

9 410

9 410

2 726

2 726

11 543

11 543

295

295

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat

137

137

137

137

—

—

—

Yhteensä 31.12.2019

Yhteensä 31.12.2019

76 795

76 795

62 231

62 231

2 727

2 727

11 543

11 543

295

295

Komissio päätti 10. heinäkuuta 2020 muuttaa saamisten perintää koskevia sisäisiä säännöksiään lieventääkseen covid-19-pandemian vaikutuksia komission velallisiin. Päätöksellä pidennettiin väliaikaisesti uusien velkojen takaisinmaksujen erääntymisaikoja ja säädettiin mahdollisuudesta myöntää lisäaikaa tuolloin maksamatta olleiden velkojen takaisinmaksamiseen.

Saamisiin ja kerrytettävissä oleviin rahamääriin, joiden erääntymisaika on päättynyt mutta joiden arvo ei ole alentunut, sisältyy 11 295 miljoonaa euroa kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin liittyviä saamisia (132 miljoonaa euroa on erääntynyt maksettavaksi alle vuosi sitten, 10 931 miljoonaa euroa 1–5 vuotta sitten ja 231 miljoonaa euroa yli viisi vuotta sitten). Nämä rahamäärät on suurelta osin katettu pankkitakauksilla, joten komissioon kohdistuva luottoriski on vähäinen. Sakkojen maksamiseen velvoitetut yritykset antavat nämä takaukset vaihtoehtona sakkoihin liittyville alustaville maksuille. Näiden lisäksi kaksi ensimmäistä saamisten ja kerrytettävissä olevien rahamäärien luokkaa sisältävät 1,2 miljardia euroa saamisia ja 2,1 miljardia euroa saamisia, jotka liittyvät liitetiedossa 2.6.1.1 tarkoitettuun rikkomistapaukseen.

2.6.1.1

Luoton laatu niissä rahoitusvaroissa, joihin liittyvä suoritus ei ole viivästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

Luoton laatu niissä rahoitusvaroissa, joihin liittyvä suoritus ei ole viivästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2020 |
| Myytävissä olevat rahoitusvarat (8) | Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat
   (9) | Lainat | Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | Käteisvarat | Yhteensä |
| Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus | | | | | | |
| Paras ja hyvä luokitus | 9 005 | 199 | 2 040 | 52 817 | 13 896 | 77 956 |
| Ylemmän keskitason luokitus | 3 415 | — | 35 040 | 1 535 | 1 011 | 41 001 |
| Alemman keskitason luokitus | 2 133 | — | 48 139 | 1 886 | 1 651 | 53 809 |
| Spekulatiivinen luokitus | 310 | — | 7 964 | 142 | 165 | 8 580 |
| | 14 862 | 199 | 93 182 | 56 380 | 16 723 | 181 347 |
| Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta | | | | | | |
| Ryhmä 1 | — | — | 126 | 3 318 | 19 | 3 463 |
| Ryhmä 2 | — | — | — | 4 | — | 4 |
| | — | — | 126 | 3 322 | 19 | 3 466 |
| Yhteensä | 14 862 | 199 | 93 309 | 59 702 | 16 742 | 184 814 |

miljoonaa euroa

31.12.2020

Myytävissä olevat rahoitusvarat (8)

8

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat
   (9)

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat

9

Lainat

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Käteisvarat

Yhteensä

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Paras ja hyvä luokitus

Paras ja hyvä luokitus

9 005

9 005

199

199

2 040

2 040

52 817

52 817

13 896

13 896

77 956

77 956

Ylemmän keskitason luokitus

Ylemmän keskitason luokitus

3 415

3 415

—

35 040

35 040

1 535

1 535

1 011

1 011

41 001

41 001

Alemman keskitason luokitus

Alemman keskitason luokitus

2 133

2 133

—

48 139

48 139

1 886

1 886

1 651

1 651

53 809

53 809

Spekulatiivinen luokitus

Spekulatiivinen luokitus

310

310

—

7 964

7 964

142

142

165

165

8 580

8 580

14 862

14 862

199

199

93 182

93 182

56 380

56 380

16 723

16 723

181 347

181 347

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Ryhmä 1

Ryhmä 1

—

—

126

126

3 318

3 318

19

19

3 463

3 463

Ryhmä 2

Ryhmä 2

—

—

—

4

4

—

4

4

—

—

—

126

126

3 322

3 322

19

19

3 466

3 466

Yhteensä

Yhteensä

14 862

14 862

199

199

93 309

93 309

59 702

59 702

16 742

16 742

184 814

184 814

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 31.12.2019 |
| | Myytävissä olevat rahoitus-varat (8) | Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat
   (9) | Lainat | Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät | Käteisvarat | Yhteensä |
| Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus | | | | | | |
| Paras ja hyvä luokitus | 8 848 | 137 | 32 | 3 632 | 15 452 | 28 101 |
| Ylemmän keskitason luokitus | 3 588 | — | 23 013 | 1 444 | 3 688 | 31 734 |
| Alemman keskitason luokitus | 2 298 | — | 24 711 | 1 867 | 322 | 29 198 |
| Spekulatiivinen luokitus | 264 | — | 4 855 | 478 | 262 | 5 858 |
| | 14 998 | 137 | 52 610 | 7 422 | 19 724 | 94 891 |
| Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta | | | | | | |
| Ryhmä 1 | — | — | 73 | 1 987 | 21 | 2 082 |
| Ryhmä 2 | — | — | — | 2 | — | 2 |
| | — | — | 73 | 1 989 | 21 | 2 083 |
| Yhteensä | 14 998 | 137 | 52 683 | 9 410 | 19 745 | 96 974 |

miljoonaa euroa

31.12.2019

Myytävissä olevat rahoitus-varat (8)

8

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat
   (9)

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat

9

Lainat

Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

Käteisvarat

Yhteensä

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Vastapuolet, joilla on ulkoinen luottoluokitus

Paras ja hyvä luokitus

Paras ja hyvä luokitus

8 848

8 848

137

137

32

32

3 632

3 632

15 452

15 452

28 101

28 101

Ylemmän keskitason luokitus

Ylemmän keskitason luokitus

3 588

3 588

—

23 013

23 013

1 444

1 444

3 688

3 688

31 734

31 734

Alemman keskitason luokitus

Alemman keskitason luokitus

2 298

2 298

—

24 711

24 711

1 867

1 867

322

322

29 198

29 198

Spekulatiivinen luokitus

Spekulatiivinen luokitus

264

264

—

4 855

4 855

478

478

262

262

5 858

5 858

14 998

14 998

137

137

52 610

52 610

7 422

7 422

19 724

19 724

94 891

94 891

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Vastapuolet, joilla ei ole ulkoista luottoluokitusta

Ryhmä 1

Ryhmä 1

—

—

73

73

1 987

1 987

21

21

2 082

2 082

Ryhmä 2

Ryhmä 2

—

—

—

—

2

2

—

2

2

—

—

73

73

1 989

1 989

21

21

2 083

2 083

Yhteensä

Yhteensä

14 998

14 998

137

137

52 683

52 683

9 410

9 410

19 745

19 745

96 974

96 974

Edellä olevaan taulukkoon ei ole sisällytetty sellaisia myytävissä olevia rahoitusvaroja, jotka ovat oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä ilman ulkoista luottoluokitusta. Edellä mainitut neljä riskiluokkaa perustuvat pääosin ulkoisten luokituslaitosten luottoluokkiin seuraavasti:

| — | Paras ja hyvä luokitus: Moody’s P–1, Aaa–Aa 3; S&P A–1+, A–1, AAA–AA–; Fitch F1+, F1, AAA–AA– ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Paras ja hyvä luokitus: Moody’s P–1, Aaa–Aa 3; S&P A–1+, A–1, AAA–AA–; Fitch F1+, F1, AAA–AA– ja vastaavat.

| — | Ylemmän keskitason luokitus: Moody’s P–2, A1–A3; S&P A–2, A+–A–; Fitch F2, A+–A– ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Ylemmän keskitason luokitus: Moody’s P–2, A1–A3; S&P A–2, A+–A–; Fitch F2, A+–A– ja vastaavat.

| — | Alemman keskitason luokitus: Moody’s P–3, Baa1–Baa3, S&P A–3, BBB+–BBB–; Fitch F–3, BBBB+–BBB– ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Alemman keskitason luokitus: Moody’s P–3, Baa1–Baa3, S&P A–3, BBB+–BBB–; Fitch F–3, BBBB+–BBB– ja vastaavat.

| — | Spekulatiivinen luokitus: Moody’s (muu kuin prime), Ba1–C; S&P B, C, BB+–D; Fitch B, C, BB+–D ja vastaavat. |
| --- | --- |

—

Spekulatiivinen luokitus: Moody’s (muu kuin prime), Ba1–C; S&P B, C, BB+–D; Fitch B, C, BB+–D ja vastaavat.

EU käyttää näitä ulkoisten luokituslaitosten luottoluokituksia viitearvoina erityisesti rahoitusvälineitä ja liikepankkeja arvioidessaan. EU voi kuitenkin yksittäistapauksia analysoituaan päättää pitää omaisuuserän tai pankin jossakin edellä mainitussa riskiluokassa, vaikka yksi tai useampi edellä mainituista luokituslaitoksista olisi laskenut vastaavan vastapuolen luottoluokitusta. Vailla luottoluokitusta olevia vastapuolia arvioitaessa ryhmään 1 kuuluvat velalliset, joilla ei ole aiempia maksulaiminlyöntejä, ja ryhmään 2 velalliset, joilla niitä on.

Edellä kohdassa ”Lainat ja muut saamiset” esitetyt spekulatiivisiksi luokitellut määrät liittyvät pääasiassa lainoihin, jotka komissio on myöntänyt tukena taloudellisissa vaikeuksissa oleville jäsenvaltioille. Kohdassa ”Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät” esitetyt rahamäärät liittyvät tiettyjä jäsenvaltioita koskeviin kerrytettävissä oleviin määriin, jotka perustuvat omia varoja koskeviin säännöksiin tai muuhun oikeusperustaan. Käteisvarat liittyvät omien varojen pankkitileihin, jotka on avattu tiettyjen jäsenvaltioiden valtiokonttoreihin tai keskuspankkeihin edellä mainitussa asetuksessa säädettyjen omien varojen maksuosuuksien säilyttämistä varten. Komissio voi nostaa näiltä tileiltä varoja ainoastaan kattaakseen talousarvion toteutukseen liittyviä käteisvaratarpeita.

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Luottoriskiä hallitaan ensisijaisesti hankkimalla takauksia valtioilta (Euratomin tapauksessa). Seuraavaksi kyseeseen tulee ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto (makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom) ja takuurahaston jälkeen varojen ottaminen jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä. Viime kädessä luottoriskiä hallinnoidaan EU:n talousarvion kautta.

Omia varoja koskevien maksujen enimmäismäärä on omista varoista annettujen säännösten mukaan 1,20 prosenttia suhteessa jäsenvaltioiden BKTL:ään. Maksumäärärahojen kattamiseen vuonna 2020 käytetty omien varojen määrä oli 1,03 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että 31. joulukuuta 2020 näiden vakuuksien kattamiseen oli käytettävissä 0,17 prosentin marginaali. Tätä varten EU:lla on oikeus kääntyä jäsenvaltioiden puoleen varmistaakseen, että se pystyy täyttämään oikeudelliset velvoitteensa velkojiaan kohtaan.

Jäsenvaltioille SURE-välineestä myönnettävät lainat taataan EU-maiden antamien vapaaehtoisten takausten järjestelmällä, jonka mukaan takaus on 25 prosenttia kyseiseen rahoitusapuun käytettävissä olevasta enimmäismäärästä. Ennen jäsenvaltioiden antamiin takauksiin kohdistuvien maksuvaatimusten esittämistä komission odotetaan tutkivan mahdollisuutta käyttää omien varojen enimmäismäärän mukaisten maksumäärärahojen liikkumavaraa siltä osin, kuin komissio pitää sitä kestävänä, ottaen huomioon muun muassa unionin ehdolliset kokonaisvelat ja unionin yleisen talousarvion kestävyyden. Tällainen tarkastelu ei saa vaikuttaa annettujen takausten peruuttamattomaan, ehdottomaan ja vaadittaessa maksettavaan (on-demand) luonteeseen.

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

Pääosaa komission rahavaroista säilytetään omista varoista annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 (sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2016/804) mukaisesti pankkitileillä, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksien maksamista varten (omat varat). Kaikki tällaiset tilit ovat jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. Näistä laitoksista aiheutuu komissiolle pienin mahdollinen luottoriski (tai vastapuoliriski), koska vastapuolena on jäsenvaltio. Osa komission rahavaroista on talletettu liikepankkeihin maksujen suorittamista varten. Näitä tilejä täydennetään tarpeen mukaan, ja niitä hallinnoidaan automaattisesti kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä säilytetään vähimmäismäärä varoja, joka vastaa tileiltä keskimäärin päivittäin suoritettavia maksuja. Tämän vuoksi tilien yliyön-saldot ovat koko ajan pieniä (noin 25 tilillä on keskimäärin alle 54 miljoonaa euroa) eikä komissiolle aiheudu juurikaan riskiä. Nämä määrät on syytä suhteuttaa kaikkien pankkitileillä olevien varojen päivittäiseen yhteismäärään, joka vaihteli kahdesta miljardista eurosta 37 miljardiin euroon vuonna 2020. Vuonna 2020 näiltä tileiltä suoritettiin maksuja yli 163 miljardia euroa.

Komissioon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

| — | Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin pitkäaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään S&P A– tai vastaava, jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus. |
| --- | --- |

—

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin pitkäaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään S&P A– tai vastaava, jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä alhaisempikin luokitus.

| — | Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokituksia seurataan säännöllisesti. |
| --- | --- |

—

Niiden liikepankkien, joissa komissiolla on tilejä, luottoluokituksia seurataan säännöllisesti.

| — | EU:n ulkopuolisilla edustustoilla on ennakkotilejä paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti, ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain. |
| --- | --- |

—

EU:n ulkopuolisilla edustustoilla on ennakkotilejä paikallisissa pankeissa, jotka on valittu yksinkertaistetulla tarjouskilpailulla. Luokitusvaatimukset riippuvat paikallisista olosuhteista ja voivat vaihdella huomattavasti maiden välillä. Riskien rajoittamiseksi näiden tilien saldot pidetään niin pieninä kuin operatiiviset tarpeet sallivat. Tileille siirretään varoja säännöllisesti, ja sovellettavia enimmäismääriä tarkistetaan vuosittain.

Sakot

Sakot

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Alustavasti maksetut sakot: talletukset

Pankit, joihin talletetaan alustavasti maksetuista sakoista ennen vuotta 2010 saadut määrät, on valittu tarjouskilpailussa noudattaen riskienhallintapolitiikkaa, jossa määritetään luottoluokitusta koskevat vaatimukset ja varojen määrä, joka voidaan tallettaa suhteessa vastapuolen oman pääoman määrään.

Liikepankeilla, jotka on erikseen valittu alustavasti maksettujen sakkojen tallettamista varten, on pääsäännön mukaan oltava kahdessa luottoluokituslaitoksessa pitkän aikavälin luottoluokituksena vähintään A– (S&P tai vastaava). Erityistoimia sovelletaan silloin, kun kyseisiin ryhmiin kuuluvien pankkien luottoluokitusta alennetaan. Lisäksi kuhunkin pankkiin talletettu määrä on rajoitettu tiettyyn prosenttiosuuteen pankin omista varoista. Tämä osuus vaihtelee pankin luottoluokituksen mukaan. Tällaisten enimmäismäärien laskennassa otetaan huomioon myös kyseisen pankin komission hyväksi antamien vakuuksien määrä. Komissio varmistaa säännöllisesti sen, että pankkeihin tehdyt talletukset täyttävät riskienhallintapolitiikan vaatimukset.

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Alustavasti maksetut sakot: BUFI-salkku

Vuodesta 2010 lähtien määrätyistä alustavasti maksetuista sakoista saatujen varojen sijoittamisesta valtionlainoihin aiheutuu komissiolle luottoriski. Suurimmat riskikeskittymät aiheutuvat Espanjasta, jonka osuus sijoitussalkun yhteenlasketusta nimellismäärästä on 17 prosenttia. Viiden suurimman riskin maan (Espanja, Ranska, Italia, Saksa ja Belgia) osuus sijoitussalkusta on yhteensä 45 prosenttia. Salkun painotettu keskimääräinen luottoluokitus on A– (S&P tai vastaava).

Saadut rahoitusvakuudet

Saadut rahoitusvakuudet

Näiden takauksien hyväksymiseen sovellettavalla riskienhallintapolitiikalla varmistetaan, että komission luottokannan laatu on hyvä. Politiikkaan kuuluu tietyn rahoitusalan yhteisön enimmäisluottoriskin määrittäminen yhteisön luottoluokituksen ja sen IFRS-tilinpäätökseen kirjatun pääomatason perusteella. Komissio varmistaa säännöllisesti sen, että avoinna olevat vakuudet täyttävät riskinhallintapolitiikan vaatimukset.

Takuurahastot

Takuurahastot

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Omaisuudenhoidon ohjeissa ja/tai sijoitusstrategiassa määritetään tietyt raja-arvot ja rajoitukset, joilla rajoitetaan salkkuun kohdistuvaa luottoriskiä. Näihin raja-arvoihin ja rajoituksiin kuuluvat kelpoisuuskriteerit, liikkeeseenlaskijaluokasta riippuvat nimellismääräiset absoluuttiset luottolimiitit, liikkeeseenlaskijaluokasta riippuvat suhteelliset keskittymärajat ja yksittäistä liikkeeseenlaskua koskevat keskittymärajat. Kaikilla sijoituksilla on vähintään investointitason luokitus (investment grade).

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

Omaisuudenhoitoa koskevissa suuntaviivoissa ja riski- ja sijoitusstrategioissa määritetään tietyt raja-arvot ja rajoitukset, joilla rajoitetaan salkkuun kohdistuvaa luottoriskiä. Se rajoitetaan investointiluokkaan EU:n jäsenvaltioiden riskiä lukuun ottamatta. Salkun painotettu keskimääräinen luottoluokitus on BBB+ (S&P tai vastaava).

Luottoriskiä vähentäviä lisäjärjestelyjä, kuten takauksia, nettoutussopimuksia tai muita vakuuksia, ei ole otettu toistaiseksi käyttöön, koska kaikkien valuuttatermiinisopimusten ainoa vastapuoli on joulukuun 31. päivästä 2020 Banque de France. Valuuttajohdannaisiin, joiden käypä arvo raportointikauden lopussa on positiivinen, liittyvä suurin mahdollinen luottoriski on sama kuin niiden taseeseen merkitty kirjanpitoarvo.

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

Omaisuudenhoitoa koskevissa suuntaviivoissa ja riski- ja sijoitusstrategioissa määritetään tietyt raja-arvot ja rajoitukset, joilla rajoitetaan salkkuun kohdistuvaa luottoriskiä. Se rajoitetaan investointiluokkaan EU:n jäsenvaltioiden riskiä lukuun ottamatta. Salkun painotettu keskimääräinen luottoluokitus on BBB+ (S&P tai vastaava).

6.6   LIKVIDITEETTIRISKI

LIKVIDITEETTIRISKI

Analyysi rahoitusvastuista sopimuksen jäljellä olevan voimassaoloajan mukaan

Analyysi rahoitusvastuista sopimuksen jäljellä olevan voimassaoloajan mukaan

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | < 1 vuosi | 1–5 vuotta | > 5 vuotta | Yhteensä |
| Ottolainaus | (10 410 ) | (20 230 ) | (62 553 ) | (93 192 ) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (32 408 ) | — | — | (32 408 ) |
| Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat | (90) | — | — | (90) |
| Muut | (149) | (665) | (947) | (1 761 ) |
| Yhteensä 31.12.2020 | (43 057 ) | (20 895 ) | (63 500 ) | (127 451 ) |
| Ottolainaus | (1 273 ) | (19 312 ) | (31 978 ) | (52 564 ) |
| Muut lyhytaikaiset velat | (27 241 ) | — | — | (27 241 ) |
| Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat | (20) | — | — | (20) |
| Muut | (149) | (640) | (1 132 ) | (1 921 ) |
| Yhteensä 31.12.2019 | (28 684 ) | (19 952 ) | (33 110 ) | (81 746 ) |

miljoonaa euroa

< 1 vuosi

1–5 vuotta

> 5 vuotta

Yhteensä

Ottolainaus

Ottolainaus

(10 410 )

(10 410 )

(20 230 )

(20 230 )

(62 553 )

(62 553 )

(93 192 )

(93 192 )

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(32 408 )

(32 408 )

—

—

(32 408 )

(32 408 )

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

(90)

(90)

—

—

(90)

(90)

Muut

Muut

(149)

(149)

(665)

(665)

(947)

(947)

(1 761 )

(1 761 )

Yhteensä 31.12.2020

Yhteensä 31.12.2020

(43 057 )

(43 057 )

(20 895 )

(20 895 )

(63 500 )

(63 500 )

(127 451 )

(127 451 )

Ottolainaus

Ottolainaus

(1 273 )

(1 273 )

(19 312 )

(19 312 )

(31 978 )

(31 978 )

(52 564 )

(52 564 )

Muut lyhytaikaiset velat

Muut lyhytaikaiset velat

(27 241 )

(27 241 )

—

—

(27 241 )

(27 241 )

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

Rahoitusvakuuksiin liittyvät velat

(20)

(20)

—

—

(20)

(20)

Muut

Muut

(149)

(149)

(640)

(640)

(1 132 )

(1 132 )

(1 921 )

(1 921 )

Yhteensä 31.12.2019

Yhteensä 31.12.2019

(28 684 )

(28 684 )

(19 952 )

(19 952 )

(33 110 )

(33 110 )

(81 746 )

(81 746 )

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvälineet

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvälineet

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | < 1 vuosi | 1–5 vuotta | > 5 vuotta | Yhteensä |
| Johdannaisiin liittyvät velat | (417) | (4) | (1) | (421) |
| Johdannaisiin liittyvät saamiset | 423 | — | — | 423 |
| Nettorahavirta 31.12.2020 | 5 | (4) | (1) | 1 |
| Johdannaisiin liittyvät velat | (397) | (2) | (7) | (406) |
| Johdannaisiin liittyvät saamiset | 395 | — | — | 395 |
| Nettorahavirta 31.12.2019 | (2) | (2) | (7) | (10) |

miljoonaa euroa

< 1 vuosi

1–5 vuotta

> 5 vuotta

Yhteensä

Johdannaisiin liittyvät velat

Johdannaisiin liittyvät velat

(417)

(417)

(4)

(4)

(1)

(1)

(421)

(421)

Johdannaisiin liittyvät saamiset

Johdannaisiin liittyvät saamiset

423

423

—

—

423

423

Nettorahavirta 31.12.2020

Nettorahavirta 31.12.2020

5

5

(4)

(4)

(1)

(1)

1

1

Johdannaisiin liittyvät velat

Johdannaisiin liittyvät velat

(397)

(397)

(2)

(2)

(7)

(7)

(406)

(406)

Johdannaisiin liittyvät saamiset

Johdannaisiin liittyvät saamiset

395

395

—

—

395

395

Nettorahavirta 31.12.2019

Nettorahavirta 31.12.2019

(2)

(2)

(2)

(2)

(7)

(7)

(10)

(10)

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Rahoitusavun myöntämiseen liittyvä otto- ja antolainaustoiminta

Lainanotosta aiheutuva likviditeettiriski katetaan yleensä siten, että EU myöntää lainaa samoin ehdoin kuin se on sitä ottanut (back-to-back). Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustettu takuurahasto toimii makrotaloudellisen rahoitusavun ja Euratomin likviditeettireservinä ja turvaverkkona siltä varalta, että velalliset myöhästyvät maksuissaan tai laiminlyövät ne. SURE-tukivälineen osalta lainat taataan jäsenvaltioiden antamilla peruuttamattomilla, ehdottomilla ja vaadittaessa maksettavilla (on-demand) vapaaehtoisilla takauksilla, joiden määrä on 25 prosenttia rahoitusavun enimmäismäärästä. Maksutaselainoihin liittyvissä laiminlyönneissä sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 431/2009 (33). Tässä asetuksessa säädetään menettelystä, joka antaa riittävästi aikaa ottaa käyttöön varoja jäsenvaltioissa olevilta komission nimissä avatuilta omien varojen tileiltä. Vastaavasta Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin sovellettavasta menettelystä säädetään asetuksessa (EU) N:o 407/2010 (34).

33

34

Treasury-toiminnot

Treasury-toiminnot

EU:n budjettiperiaatteilla varmistetaan se, että rahavaroista pystytään koko vuoden ajan suorittamaan kaikki maksut. Käytännössä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien kokonaismäärä ja sekalaiset tulot vastaavat varainhoitovuoden maksumäärärahoja. Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet saadaan 12 kuukausittaisena suorituksena vuoden mittaan ja hyväksytyn talousarvion perusteella, mutta maksuihin vaikuttavat operatiiviset tarpeet. Lisäksi neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 (omien varojen käyttöön asettamisesta annettu asetus sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2016/804) mukaan jäsenvaltioiden rahoitusosuudet, jotka liittyvät tiettynä kuukautena (n) hyväksyttyihin lisätalousarvioihin, ovat käytettävissä vasta kuukauden n + 1 ensimmäisenä työpäivänä (jos lisätalousarvio hyväksytään ennen kuukauden 16. päivää) tai kuukauden n + 2 ensimmäisenä työpäivänä (jos lisätalousarvio hyväksytään kuukauden 16. päivän jälkeen). Vastaavat maksumäärärahat sen sijaan ovat käytettävissä välittömästi.

Jotta voidaan varmistaa, että käytettävissä olevat rahavarat riittävät joka kuukausi maksujen suorittamiseen, tarvittavien rahavarojen määrästä laaditaan säännöllisesti ennusteita. Jäsenvaltioita voidaan myös pyytää maksamaan etukäteen omiin varoihin kuuluvia rahoitusosuuksiaan tiettyyn enimmäismäärään saakka, jos tietyt edellytykset täyttyvät, tai niiltä voidaan pyytää etukäteen lisärahoitusta. Operatiiviset tarpeet ja yleiset budjettirajoitukset ovat viime vuosina johtaneet siihen, että maksujen rytmiä on valvottava tiiviimmin vuoden aikana. Lisäksi komission päivittäisessä kassanhallinnassa käytetään automatisoituja kassanhallintavälineitä, joilla varmistetaan, että komission jokaisella pankkitilillä on joka päivä riittävästi varoja.

Sakot

Sakot

BUFI-rahastoa, johon alustavasti maksetut sakot sijoitetaan, hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Salkussa on pääasiassa hyvin likvidejä arvopapereita, jotka voidaan myydä lyhytaikaisten käteistarpeiden täyttämiseksi. Lisäksi 12 kuukauden kuluessa erääntyvien käteisvarojen, muiden rahavarojen ja arvopaperien osuus on 34 prosenttia.

Takuurahastot

Takuurahastot

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

Rahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Rahastolla on näin ollen riittävästi monetaarisia varoja lyhytaikaisten käteistarpeiden kattamiseksi. 12 kuukauden kuluessa erääntyvien käteisvarojen, muiden rahavarojen ja arvopaperien osuus on 15 prosenttia.

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahasto

ESIR-takuurahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys. Salkussa on hyvin likvidejä omaisuuseriä, jotka voidaan tarvittaessa myydä lyhytaikaisten käteistarpeiden täyttämiseksi. Lisäksi 12 kuukauden kuluessa erääntyvien käteisvarojen, muiden rahavarojen ja arvopaperien osuus on 30 prosenttia.

Johdannaissopimusten selvitys tapahtuu bruttoselvityksenä niiden sopimusperusteisen maturiteetin mukaisesti. Velvoitteet täytetään dollarimääräisten omaisuuserien myynnillä ja/tai vaihtosopimuksella, jolloin voi syntyä yhteisöstä poistuvaa kassavirtaa valuuttakurssierojen vuoksi.

Vakuusvaatimuksiin liittyvää maksuvalmiuden hallintaa ei tarvita, koska nykyinen suojauksen vastapuoli on suostunut toimimaan komission kanssa ilman vakuusvaatimuksia tai vakuuksien muutospyyntöjä.

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahasto

EKKR-takuurahastoa hallinnoitaessa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan omaisuuserillä on oltava vastattaviksi tulevien sitoumusten täyttämiseksi riittävä likvidiys ja siirrettävyys.

Salkussa on hyvin likvidejä omaisuuseriä, jotka voidaan tarvittaessa myydä lyhytaikaisten käteistarpeiden täyttämiseksi. Lisäksi 12 kuukauden kuluessa erääntyvien käteisvarojen, muiden rahavarojen ja arvopaperien osuus on 46 prosenttia.

Muut rahoitusvälineet – Johdannaissopimuksiin liittyvät rahoitusvelat

Muut rahoitusvälineet – Johdannaissopimuksiin liittyvät rahoitusvelat

EU on tehnyt johdannaissopimuksen (ulkomaanvaluutan määräinen optio), jolla se kattaa rahoituslaitosten Itäisen kumppanuuden pk-yritysten rahoitusväline -ohjelmasta myöntämiin lainoihin liittyvän ulkomaanvaluutan devalvoinnin – ks. liitetieto 2.11.2). Lisäksi EIP-ryhmän pääomasijoitussalkkujen EU-takaus aiheutti taloudellisen velvoitteen kattaa kohteena olevien sijoitusten arvon muutokset tai alentumiset. Muiden EU:n talousarviosta rahoitettujen rahoitusvälineiden osalta määrä, josta EU on vastuussa näiden välineiden mukaisesti, ei voi ylittää sidottua määrää, joka on likviditeettiriski.

2.11.2

7.   LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

7.1   LÄHIPIIRI

LÄHIPIIRI

EU:n lähipiiriin kuuluvat EU:n konsolidoidut yhteisöt ja kyseisten yhteisöjen johtoon kuuluvat avainhenkilöt. Näiden yhteisöjen väliset transaktiot ovat osa EU:n normaalia toimintaa. Tämän vuoksi EU:n tilinpäätössääntöihin ei sisälly kyseisiä transaktioita koskevia erityisiä tiedonantovaatimuksia.

7.2   JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN ETUUDET

JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN ETUUDET

EU:n johtoon kuuluviin avainhenkilöihin liittyvien lähipiiriä koskevien tietojen esittämiseksi kyseiset henkilöt on jaettu seuraaviin viiteen ryhmään:

Ryhmä 1: Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja Euroopan unionin tuomioistuimen presidentti.

Ryhmä 1:

Ryhmä 2: komission varapuheenjohtaja, Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja muut komission varapuheenjohtajat.

Ryhmä 2:

Ryhmä 3: neuvoston pääsihteeri, komission jäsenet, unionin tuomioistuimen tuomarit ja julkisasiamiehet, unionin yleisen tuomioistuimen presidentti ja jäsenet, Euroopan oikeusasiamies ja Euroopan tietosuojavaltuutettu.

Ryhmä 3:

Ryhmä 4: tilintarkastustuomioistuimen presidentti ja jäsenet.

Ryhmä 4:

Ryhmä 5: Euroopan unionin toimielinten ja erillisvirastojen korkeimmat virkamiehet.

Ryhmä 5:

Tiivistelmä ylimmän johdon etuuksista esitetään seuraavassa taulukossa – lisätietoja löytyy myös Europa-sivustolla julkaistuista henkilöstösäännöistä. Henkilöstösäännöt ovat virallinen asiakirja, jossa esitetään kaikkien EU:n virkamiesten oikeudet ja velvollisuudet. Johtoon kuuluvat avainhenkilöt eivät ole saaneet EU:lta edullisin ehdoin myönnettäviä lainoja.

JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN TALOUDELLISET ETUUDET

JOHTOON KUULUVIEN AVAINHENKILÖIDEN TALOUDELLISET ETUUDET

| euroa |
| --- |
| Etuus työntekijää kohti | Ryhmä 1 | Ryhmä 2 | Ryhmä 3 | Ryhmä 4 | Ryhmä 5 |
| Peruspalkka (kuukausipalkka) | 28 660,63 | 25 960,71 - | 20 768,57 - | 22 430,06 - | 13 205,77 - |
| | | 26 999,15 | 23 364,64 | 23 883,86 | 20 768,57 |
| | | | | | |
| Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 % – 16 % |
| | | | | | |
| Perhelisät: | | | | | |
| Kotitalouslisä (% palkasta) | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 | 2 % + 192,78 |
| Huollettavana oleva lapsi | 421,24 | 421,24 | 421,24 | 421,24 | 421,24 |
| Alle kouluikäinen | 102,90 | 102,90 | 102,90 | 102,90 | 102,90 |
| Kouluikäinen | 285,81 | 285,81 | 285,81 | 285,81 | 285,81 |
| Koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella | 571,62 | 571,62 | 571,62 | 571,62 | 571,62 |
| Oikeuden puheenjohtajan korvaus | — | — | 655,76 | — | — |
| | | | | | |
| Edustuslisä | 1 553,16 | 998,20 | 655,76 | — | — |
| | | | | | |
| Vuotuinen matkakulukorvaus | — | — | — | — | Korvataan |
| | | | | | |
| Siirrot palkasta jäsenvaltioihin: | | | | | |
| Koulutuslisä (10) | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| % palkasta (10) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palkasta ilman korjauskerrointa | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % | Enintään 25 % |
| Edustuskulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | — | — |
| | | | | | |
| Palvelukseen astuminen: | | | | | |
| Asettautumiskorvaus | 57 321,26 | 51 921,41 | 41 537,13 | 44 860,11 | Korvataan |
| | | - 53 998,29 | - 46 729,28 | - 47 767,72 | |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Palvelussuhteen päättyminen: | | | | | |
| Uudelleenasettautumiskorvaus | 28 660,63 | 25 960,71 - | 20 768,57 - | 22 430,06 - | Korvataan |
| | | 26 999,15 | 23 364,64 | 23 883,86 | |
| Perheen matkakulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Muuttokulut | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan | Korvataan |
| Siirtymäjakso (% palkasta) (11) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | — |
| Sairausvakuutus | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä | Kyllä |
| Eläke (% palkasta, ennen veroja) | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % | Enintään 70 % |
| | | | | | |
| Vähennykset: | | | | | |
| Vero palkasta | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Sairausvakuutusmaksu (% palkasta) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Erityismaksu | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Eläkemaksu | — | — | — | — | 10,1  % |
| Henkilöiden lukumäärä 31.12.2020 | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

euroa

Etuus työntekijää kohti

Etuus työntekijää kohti

Ryhmä 1

Ryhmä 1

Ryhmä 2

Ryhmä 2

Ryhmä 3

Ryhmä 3

Ryhmä 4

Ryhmä 4

Ryhmä 5

Ryhmä 5

Peruspalkka (kuukausipalkka)

Peruspalkka (kuukausipalkka)

28 660,63

28 660,63

25 960,71 -

25 960,71 -

20 768,57 -

20 768,57 -

22 430,06 -

22 430,06 -

13 205,77 -

13 205,77 -

26 999,15

26 999,15

23 364,64

23 364,64

23 883,86

23 883,86

20 768,57

20 768,57

Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus

Asuinpaikkakorvaus/Ulkomaankorvaus

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 % – 16 %

0–4 % – 16 %

Perhelisät:

Perhelisät:

Kotitalouslisä (% palkasta)

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

2 % + 192,78

Huollettavana oleva lapsi

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

421,24

Alle kouluikäinen

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

102,90

Kouluikäinen

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

285,81

Koulutus työpaikan sijaintipaikan ulkopuolella

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

571,62

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

Oikeuden puheenjohtajan korvaus

—

—

—

—

655,76

655,76

—

—

—

—

Edustuslisä

Edustuslisä

1 553,16

1 553,16

998,20

998,20

655,76

655,76

—

—

—

—

Vuotuinen matkakulukorvaus

Vuotuinen matkakulukorvaus

—

—

—

—

—

—

—

—

Korvataan

Korvataan

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Siirrot palkasta jäsenvaltioihin:

Koulutuslisä (10)

10

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

% palkasta (10)

10

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palkasta ilman korjauskerrointa

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Enintään 25 %

Edustuskulut

Edustuskulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

—

—

—

—

Palvelukseen astuminen:

Palvelukseen astuminen:

Asettautumiskorvaus

57 321,26

57 321,26

51 921,41

51 921,41

41 537,13

41 537,13

44 860,11

44 860,11

Korvataan

Korvataan

- 53 998,29

- 53 998,29

- 46 729,28

- 46 729,28

- 47 767,72

- 47 767,72

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Palvelussuhteen päättyminen:

Palvelussuhteen päättyminen:

Uudelleenasettautumiskorvaus

28 660,63

28 660,63

25 960,71 -

25 960,71 -

20 768,57 -

20 768,57 -

22 430,06 -

22 430,06 -

Korvataan

Korvataan

26 999,15

26 999,15

23 364,64

23 364,64

23 883,86

23 883,86

Perheen matkakulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Muuttokulut

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Korvataan

Siirtymäjakso (% palkasta) (11)

11

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

—

—

Sairausvakuutus

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Kyllä

Eläke (% palkasta, ennen veroja)

Eläke (% palkasta, ennen veroja)

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Enintään 70 %

Vähennykset:

Vähennykset:

Vero palkasta

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Sairausvakuutusmaksu (% palkasta)

Sairausvakuutusmaksu (% palkasta)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Erityismaksu

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

6-7 %

Eläkemaksu

—

—

—

—

—

—

—

—

10,1  %

10,1  %

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2020

Henkilöiden lukumäärä 31.12.2020

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

8.   TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

Jäljempänä esitettyjä tietoja lukuun ottamatta komission tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen allekirjoittamispäivään mennessä ollut tullut sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

9.   KONSOLIDOINNIN LAAJUUS

A.   EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT (52)

EUROOPAN UNIONIN MÄÄRÄYSVALLASSA OLEVAT YHTEISÖT (52)

1.   Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet (11)

Toimielimet ja neuvoa-antavat elimet (11)

Euroopan parlamentti

Euroopan parlamentti

Eurooppa-neuvosto

Eurooppa-neuvosto

Euroopan komissio

Euroopan komissio

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Euroopan unionin tuomioistuin

Euroopan unionin tuomioistuin

Euroopan ulkosuhdehallinto

Euroopan ulkosuhdehallinto

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan oikeusasiamies

Euroopan oikeusasiamies

Euroopan alueiden komitea

Euroopan alueiden komitea

Euroopan unionin neuvosto

Euroopan unionin neuvosto

2.   EU:n virastot (39)

EU:n virastot (39)

2.1   
  Toimeenpanovirastot (6)

Toimeenpanovirastot (6)

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA)

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA)

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea)

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto (Chafea)

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (REA)

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME)

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME)

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA)

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto (ERCEA)

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA)

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto (INEA)

2.2   
  Erillisvirastot (33)

Erillisvirastot (33)

Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA)

Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA)

Euroopan lääkevirasto (EMA)

Euroopan lääkevirasto (EMA)

Euroopan kemikaalivirasto (ECHA)

Euroopan kemikaalivirasto (ECHA)

Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE)

Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE)

Euroopan ympäristökeskus (EEA)

Euroopan ympäristökeskus (EEA)

Euroopan pankkiviranomainen (EPV)

Euroopan pankkiviranomainen (EPV)

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto (CEPOL)

Euroopan GNSS-virasto (GSA)

Euroopan GNSS-virasto (GSA)

Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto (Eurojust)

Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto (Eurojust)

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA)

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA)

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC)

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC)

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop)

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop)

Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER)

Euroopan unionin energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto (ACER)

BERECin tukivirasto

BERECin tukivirasto

Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto (ENISA)

Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto (ENISA)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)

Euroopan unionin rautatievirasto (ERA)

Euroopan unionin rautatievirasto (ERA)

Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO)

Yhteisön kasvilajikevirasto (CPVO)

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA)

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA)

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO)

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO)

Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA)

Euroopan lentoturvallisuusvirasto (EASA)

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA)

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA)

Euroopan koulutussäätiö (ETF)

Euroopan koulutussäätiö (ETF)

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound)

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound)

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA)

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA)

Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto (Europol)

Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto (Europol)

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA)

Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA)

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA)

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA)

Euroopan unionin elinten käännöskeskus (CdT)

Euroopan unionin elinten käännöskeskus (CdT)

Fusion for Energy -yhteisyritys (eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten)

Fusion for Energy -yhteisyritys (eurooppalainen yhteisyritys ITERiä ja fuusioenergian kehittämistä varten)

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto (eu-LISA)

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto (eu-LISA)

3.   Muut määräysvallassa olevat yhteisöt (2)

Muut määräysvallassa olevat yhteisöt (2)

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY, selvitystilassa)

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY, selvitystilassa)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)

B.   OSAKKUUSYRITYKSET (1)

OSAKKUUSYRITYKSET (1)

Euroopan investointirahasto (EIR)

Euroopan investointirahasto (EIR)

VÄHÄMERKITYKSISET YHTEISÖT

VÄHÄMERKITYKSISET YHTEISÖT

Jäljempänä lueteltuja yhteisöjä ei ole käsitelty pääomaosuusmenetelmää soveltaen EU:n vuoden 2020 konsolidoidussa tilinpäätöksessä, koska niiden merkityksen katsotaan olevan vähäinen.

Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys (BBI-yhteisyritys)

Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys (BBI-yhteisyritys)

BBI-yhteisyritys on EU:n ja Bio-based Industries Consortiumin (BIC) välinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke. BBI-yhteisyrityksen tavoitteena on edistää entistä resurssitehokkaampaa ja kestävämpää vähähiilistä taloutta sekä lisätä talouskasvua ja työllisyyttä kehittämällä Eurooppaan kestävää ja kilpailukykyistä teollisuutta.

Clean Sky -yhteisyritys (Clean Sky)

Clean Sky -yhteisyritys (Clean Sky)

Clean Sky on suurin eurooppalainen tutkimusohjelma, jossa kehitetään innovatiivista huipputeknologiaa lentoliikenteen melutason, hiilidioksidipäästöjen ja muiden päästöjen vähentämiseksi. EU:n Horisontti 2020 -ohjelmasta rahoitusta saavalla Clean Sky -yhteisyrityksellä edistetään EU:n ilmailuteollisuuden yhteistyötä, globaalia johtajuutta ja kilpailukykyä.

Innovatiivisten lääkkeiden alan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettu yhteisyritys (IMI-yhteisyritys)

Innovatiivisten lääkkeiden alan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettu yhteisyritys (IMI-yhteisyritys)

IMI on Euroopan unionin ja Euroopan lääketeollisuuden välinen kumppanuus. Se on maailman suurin luonnontieteiden alan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, jolla pyritään parantamaan terveyttä nopeuttamalla innovatiivisten lääkkeiden kehittämistä ja saatavuutta potilaille erityisesti osa-alueilla, joilla on tyydyttymättömiä lääketieteellisiä tai sosiaalisia tarpeita.

Elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten (ECSEL-yhteisyritys)

Elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten (ECSEL-yhteisyritys)

ECSEL on elektronisten komponenttien ja järjestelmien alan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, joka rahoittaa elektronisten komponenttien ja järjestelmien maailmanluokan asiantuntemusta edustavia tutkimus-, kehittämis- ja innovointihankkeita ja edistää siten vahvan, maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen elektronisten komponenttien ja järjestelmien teollisuuden kehittämistä Euroopan unionissa.

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH)

Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH)

FCH-yhteisyritys on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jolla tuetaan tutkimukseen sekä teknologian kehittämiseen ja demonstrointiin liittyviä toimia polttokenno- ja vetyenergiateknologian alalla Euroopassa. Yhteisyrityksen avulla pyritään nopeuttamaan näiden alojen teknologian tuloa markkinoille ja toteuttamaan niiden potentiaali välineenä, jolla autetaan saavuttamaan vähähiilinen energiajärjestelmä.

Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke (SESAR-yhteisyritys)

Eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan nykyaikaistamishanke (SESAR-yhteisyritys)

SESAR-yhteisyritys on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jonka tavoitteena on ajanmukaistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmä koordinoimalla ja keskittämällä kaikki alaa koskevat tutkimus- ja innovointitoimet EU:ssa.

Shift2Rail-yhteisyritys (Shift2Rail)

Shift2Rail-yhteisyritys (Shift2Rail)

Shift2Rail on ensimmäinen eurooppalainen yhteinen teknologia-aloite rautatiealalla. Yhteisyritys pyrkii keskittämään tutkimusta ja innovaatioita sekä löytämään markkinaperusteisia ratkaisuja nopeuttamalla uuden, edistyneen teknologian integroimista rautatiealan innovatiivisiksi tuoteratkaisuiksi.

Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys (EuroHPC)

Euroopan suurteholaskennan yhteisyritys (EuroHPC)

EuroHPC-yhteisyritys on EU:n, Euroopan maiden ja yksityisten kumppaneiden yhteinen aloite, jolla kehitetään maailmanluokan suurteholaskentainfrastruktuuria ja viedään Eurooppa suurteholaskennassa johtoasemaan.

Edellä mainittujen yhteisöjen tilinpäätökset ovat julkisesti saatavilla niiden verkkosivuilla.

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUS JA LIITETIEDOT (35)

35

SISÄLLYSLUETTELO

SISÄLLYSLUETTELO

| EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA | 132 |
| --- | --- |

| BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT | 133 |
| --- | --- |

| TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT | 136 |
| --- | --- |

| 1. | EU:N TALOUSARVIOKEHYS | 136 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020 | 136 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN YKSITYISKOHTAISET ALAOTSIKOT (OHJELMAT) | 137 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | VUOTUINEN TALOUSARVIO | 137 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | TULOT | 139 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.5 | TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN | 140 |
| --- | --- | --- |

1.5

| 1.6 | VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TÄSMÄYTYS | 141 |
| --- | --- | --- |

1.6

| 2. | VUODEN 2020 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN | 143 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | TULOT | 143 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | MENOT | 143 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 3. | EU:N TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN | 145 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA | 145 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 4. | EU:N TALOUSARVION MENOJEN TOTEUTUMINEN | 146 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 146 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 147 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 148 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 149 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 150 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN MÄÄRÄRAHATYYPIN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN | 151 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET | 152 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 160 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 167 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.10 | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET | 174 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 4.11 | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN | 180 |
| --- | --- | --- |

4.11

| 4.12 | YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN MAKSUMÄÄRÄRAHATYYPIN MUKAAN | 185 |
| --- | --- | --- |

4.12

| 5. | TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN TOIMIELIMITTÄIN | 192 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN | 192 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 193 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN | 194 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 6. | ERILLISVIRASTOJEN TALOUSARVIOIDEN TOTEUTTAMINEN | 195 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | TALOUSARVION TULOT | 195 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN KEMIKAALIVIRASTO | 197 |
| --- | --- | --- |

6.2

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

EU:N TALOUSARVION TOTEUTUMA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Liitetieto | 2020 | 2019 |
| a | Varainhoitovuoden tulot | 174 306 | 163 918 |
| b | Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista | (171 721 ) | (157 428 ) |
| c | Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat | (2 086 ) | (1 615 ) |
| d | Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu | 78 | 75 |
| e | Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset (B)–(A) | 1 398 | (1 736 ) |
| | Käyttämättömät maksumäärärahat kuluvan varainhoitovuoden lopussa (B) | 7 694 | 9 092 |
| | Käyttämättömät maksumäärärahat edellisen varainhoitovuoden lopussa (B) | 9 092 | 7 356 |
| f | Valuuttakurssierot varainhoitovuonna | (207) | 4 |
| | Talousarvion toteutuma | 1 768 | 3 217 |

miljoonaa euroa

Liitetieto

2020

2019

a

Varainhoitovuoden tulot

174 306

163 918

b

Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista

(171 721 )

(157 428 )

c

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat

(2 086 )

(1 615 )

d

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu

78

75

e

Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset (B)–(A)

1 398

(1 736 )

Käyttämättömät maksumäärärahat kuluvan varainhoitovuoden lopussa (B)

Käyttämättömät maksumäärärahat kuluvan varainhoitovuoden lopussa (B)

7 694

7 694

9 092

9 092

Käyttämättömät maksumäärärahat edellisen varainhoitovuoden lopussa (B)

Käyttämättömät maksumäärärahat edellisen varainhoitovuoden lopussa (B)

9 092

9 092

7 356

7 356

f

Valuuttakurssierot varainhoitovuonna

(207)

4

Talousarvion toteutuma

Talousarvion toteutuma

1 768

1 768

3 217

3 217

Talousarvion toteutuma palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se vuoden 2021 maksuosuuksista. Toteutuma lasketaan Euroopan unionin omien varojen järjestelmää koskevista täytäntöönpanotoimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 608/2014 (36) 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Lisätietoja asiasta esitetään kohdassa 1.5 ”Talousarvion toteutuman laskeminen”.

36

| a. | Varainhoitovuoden tulot: taulukko 3.1 ”Yhteenveto talousarvion tulototeutumasta”, sarake 8 ”Tuotot yhteensä”. |
| --- | --- |

a.

Varainhoitovuoden tulot: taulukko 3.1 ”Yhteenveto talousarvion tulototeutumasta”, sarake 8 ”Tuotot yhteensä”.

| b. | Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista: taulukko 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain”, sarake 2 ”Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista” ja sarake 4 ”Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista”. |
| --- | --- |

b.

Maksut varainhoitovuoden talousarviomäärärahoista: taulukko 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain”, sarake 2 ”Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista” ja sarake 4 ”Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista”.

| c. | Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat: taulukko 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain”, sarake 7 ”Automaattisesti siirtyneet” ja sarake 8 ”Päätöksellä siirretyt”. |
| --- | --- |

c.

Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat: taulukko 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain”, sarake 7 ”Automaattisesti siirtyneet” ja sarake 8 ”Päätöksellä siirretyt”.

| d. | Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu: kohdassa otetaan huomioon siirrettyjen maksumäärärahojen (automaattisesti siirtyneet ja päätöksellä siirretyt) määrä edellisen vuoden lopussa ja kuluvan vuoden ”edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut”, kuten taulukon 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain” sarakkeessa 3. |
| --- | --- |

d.

Varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet maksumäärärahat, jotka on peruutettu: kohdassa otetaan huomioon siirrettyjen maksumäärärahojen (automaattisesti siirtyneet ja päätöksellä siirretyt) määrä edellisen vuoden lopussa ja kuluvan vuoden ”edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut”, kuten taulukon 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain” sarakkeessa 3.

| e. | Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset vuoden lopussa: vähennetään käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrästä edellisen vuoden lopussa (plus) käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä kuluvan vuoden lopussa (kuten taulukon 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain” sarakkeessa 9 – miinus). Erotuksen avulla saadaan selville käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen nettomuutos kuluvana varainhoitovuonna. |
| --- | --- |

e.

Käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutokset vuoden lopussa: vähennetään käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrästä edellisen vuoden lopussa (plus) käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrä kuluvan vuoden lopussa (kuten taulukon 4.3 ”Maksumäärärahojen toteutuminen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain” sarakkeessa 9 – miinus). Erotuksen avulla saadaan selville käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen nettomuutos kuluvana varainhoitovuonna.

| f. | Valuuttakurssierot sisältävät realisoituneet ja realisoitumattomat valuuttakurssierot. |
| --- | --- |

f.

Valuuttakurssierot sisältävät realisoituneet ja realisoitumattomat valuuttakurssierot.

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

BUDJETOITUJEN JA TOTEUTUNEIDEN MÄÄRIEN VERTAILUTAULUKOT

Talousarvion tulot

Talousarvion tulot

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Vahvistetut saamiset | Tulot |
| 1 | Omat varat | 151 638 | 159 832 | 162 382 | 160 141 |
| | 11 – Sokerimaksut | — | — | 0 | 0 |
| | 12 – Tullimaksut | 22 157 | 18 507 | 22 107 | 19 867 |
| | 13 – Arvonlisävero | 18 945 | 17 344 | 17 191 | 17 191 |
| | 14 – BKTL-varat | 110 536 | 123 980 | 122 944 | 122 944 |
| | 15 – Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely | — | — | 147 | 147 |
| | 16 – Alankomaiden ja Ruotsin BKTL-maksuosuuden vähennys | — | — | (8) | (8) |
| 3 | Käytettävissä olevat ylijäämät | — | 2 102 | 3 173 | 3 167 |
| 4 | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot | 1 651 | 1 651 | 1 629 | 1 615 |
| 5 | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 15 | 15 | 645 | 592 |
| 6 | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 130 | 130 | 8 866 | 8 156 |
| 7 | Viivästyskorot ja sakot | 115 | 361 | 17 027 | 629 |
| 8 | Otto- ja antolainaus | 2 | 2 | — | — |
| 9 | Sekalaiset tulot | 15 | 15 | 12 | 6 |
| Yhteensä | 153 566 | 164 108 | 193 735 | 174 306 |

miljoonaa euroa

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Vahvistetut saamiset

Tulot

1

Omat varat

151 638

159 832

162 382

160 141

11 – Sokerimaksut

11 – Sokerimaksut

—

—

—

—

0

0

0

0

12 – Tullimaksut

12 – Tullimaksut

22 157

22 157

18 507

18 507

22 107

22 107

19 867

19 867

13 – Arvonlisävero

13 – Arvonlisävero

18 945

18 945

17 344

17 344

17 191

17 191

17 191

17 191

14 – BKTL-varat

14 – BKTL-varat

110 536

110 536

123 980

123 980

122 944

122 944

122 944

122 944

15 – Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely

15 – Budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestely

—

—

—

—

147

147

147

147

16 – Alankomaiden ja Ruotsin BKTL-maksuosuuden vähennys

16 – Alankomaiden ja Ruotsin BKTL-maksuosuuden vähennys

—

—

—

—

(8)

(8)

(8)

(8)

3

Käytettävissä olevat ylijäämät

—

2 102

3 173

3 167

4

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 651

1 651

1 629

1 615

5

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

15

15

645

592

6

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

130

130

8 866

8 156

7

Viivästyskorot ja sakot

115

361

17 027

629

8

Otto- ja antolainaus

2

2

—

—

9

Sekalaiset tulot

15

15

12

6

Yhteensä

Yhteensä

153 566

153 566

164 108

164 108

193 735

193 735

174 306

174 306

Talousarviomenot: sitoumukset monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain

Talousarviomenot: sitoumukset monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 83 931 | 83 918 | 90 870 | 89 563 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 25 285 | 25 273 | 30 287 | 29 315 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 58 646 | 58 646 | 60 582 | 60 248 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 59 907 | 59 956 | 62 730 | 60 823 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 43 410 | 43 459 | 44 855 | 44 315 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 3 729 | 7 152 | 8 152 | 7 702 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 10 262 | 11 350 | 12 240 | 11 950 |
| 5 | Hallinto | 10 272 | 10 271 | 11 108 | 10 548 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 226 | 4 225 | 4 667 | 4 319 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 588 | 1 236 | 1 306 | 1 108 |
| O | Innovaatiorahasto | — | — | 1 337 | 5 |
| Yhteensä | 168 688 | 173 884 | 187 742 | 181 699 |

miljoonaa euroa

Rahoituskehyksen otsake

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

1

Älykäs ja osallistava kasvu

83 931

83 918

90 870

89 563

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

25 285

25 285

25 273

25 273

30 287

30 287

29 315

29 315

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

58 646

58 646

58 646

58 646

60 582

60 582

60 248

60 248

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

59 907

59 956

62 730

60 823

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43 410

43 410

43 459

43 459

44 855

44 855

44 315

44 315

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

3 729

7 152

8 152

7 702

4

Globaali Eurooppa

10 262

11 350

12 240

11 950

5

Hallinto

10 272

10 271

11 108

10 548

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 226

4 226

4 225

4 225

4 667

4 667

4 319

4 319

6

Korvaukset

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

588

1 236

1 306

1 108

O

Innovaatiorahasto

—

—

1 337

5

Yhteensä

Yhteensä

168 688

168 688

173 884

173 884

187 742

187 742

181 699

181 699

Talousarviomenot: maksut monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain

Talousarviomenot: maksut monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 72 354 | 77 278 | 88 334 | 83 541 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 22 308 | 21 753 | 28 726 | 24 057 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 50 046 | 55 525 | 59 607 | 59 484 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 57 904 | 58 772 | 61 448 | 60 595 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 43 380 | 43 419 | 45 018 | 44 456 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 3 685 | 6 293 | 7 331 | 6 333 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 8 929 | 10 386 | 11 928 | 11 412 |
| 5 | Hallinto | 10 275 | 10 273 | 11 941 | 10 319 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 226 | 4 225 | 5 168 | 4 134 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 419 | 1 106 | 1 128 | 1 108 |
| O | Innovaatiorahasto | — | — | 1 337 | 1 |
| Yhteensä | 153 566 | 164 108 | 183 446 | 173 310 |

miljoonaa euroa

Rahoituskehyksen otsake

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

1

1

Älykäs ja osallistava kasvu

Älykäs ja osallistava kasvu

72 354

72 354

77 278

77 278

88 334

88 334

83 541

83 541

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

22 308

22 308

21 753

21 753

28 726

28 726

24 057

24 057

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

50 046

50 046

55 525

55 525

59 607

59 607

59 484

59 484

2

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

Kestävä kasvu: luonnonvarat

57 904

57 904

58 772

58 772

61 448

61 448

60 595

60 595

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43 380

43 380

43 419

43 419

45 018

45 018

44 456

44 456

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

3 685

6 293

7 331

6 333

4

Globaali Eurooppa

8 929

10 386

11 928

11 412

5

5

Hallinto

Hallinto

10 275

10 275

10 273

10 273

11 941

11 941

10 319

10 319

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 226

4 226

4 225

4 225

5 168

5 168

4 134

4 134

6

Korvaukset

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

419

1 106

1 128

1 108

O

Innovaatiorahasto

—

—

1 337

1

Yhteensä

Yhteensä

153 566

153 566

164 108

164 108

183 446

183 446

173 310

173 310

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUKSEN LIITETIEDOT

1.   EU:N TALOUSARVIOKEHYS

Talousarviokirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan varainhoitoasetusta. Unionin yleisessä talousarviossa vahvistetaan vuosittain unionin tulot ja menot. Siinä noudatetaan monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä ja muita kyseiseen kehykseen sisältyviä säännöksiä sekä kyseisen kehyksen mukaisesti hyväksyttyjä monivuotisia ohjelmia koskevia säädöksiä.

1.1   MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020

MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2014–2020

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Yhteensä |
| 1. | Älykäs ja osallistava kasvu |

miljoonaa euroa

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Yhteensä

1.

Älykäs ja osallistava kasvu

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1a. | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky |
| --- | --- |

1a.

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1b. | Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio |
| --- | --- |

1b.

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Kestävä kasvu: luonnonvarat |
| --- | --- |

2.

Kestävä kasvu: luonnonvarat

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

43 881

43 881

43 888

43 888

307 998

307 998

| 3. | Turvallisuus ja kansalaisuus |
| --- | --- |

3.

Turvallisuus ja kansalaisuus

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globaali Eurooppa |
| --- | --- |

4.

Globaali Eurooppa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Hallinto |
| --- | --- |

5.

Hallinto

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Korvaukset |
| --- | --- |

6.

Korvaukset

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatiivinen varaus |
| --- | --- |

8.

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Erityisrahoitusvälineet |
| --- | --- |

9.

Erityisrahoitusvälineet

—

—

—

—

—

—

—

—

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Maksumäärärahat yhteensä

Maksumäärärahat yhteensä

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

126 492

126 492

154 355

154 355

166 709

166 709

172 420

172 420

1 027 151

1 027 151

Edellä olevassa taulukossa on esitetty monivuotisen rahoituskehyksen mukaiset enimmäismäärät käyvin hinnoin. Varainhoitovuosi 2020 oli vuodet 2014–2020 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen viimeinen vuosi. Maksusitoumusmäärärahojen yhteenlaskettu enimmäismäärä vuonna 2020 oli 168 797 miljoonaa euroa eli 0,99 prosenttia suhteessa EU:n BKTL:ään. Vastaava maksumäärärahojen enimmäismäärä oli 172 420 miljoonaa euroa eli 1,01 prosenttia suhteessa EU:n BKTL:ään.

Monivuotista rahoituskehystä 2014–2020 varten sovittiin joustavuussäännökset. Niihin kuuluu mahdollisuus siirtää maksumäärärahojen enimmäismäärään sisältyvä käyttämätön liikkumavara (asetuksessa säädettyihin enimmäismääriin asti) seuraaville vuosille. Siirto tapahtuu maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran kautta osana monivuotisen rahoituskehyksen seuraavaa vuotta koskevaa teknistä mukautusta. Näin ollen käyttämättä jäänyt määrä vuodelta 2016 (13 991 miljoonaa euroa käypinä hintoina), vuodelta 2017 (16 414 miljoonaa euroa käypinä hintoina) ja vuodelta 2018 (210 miljoonaa laskennallisesta 11 386 miljoonasta enimmäismäärän asettamisen vuoksi) siirrettiin vuosiksi 2018–2020 ja vuosien 2016–2020 enimmäismääriä mukautettiin vastaavasti. Komissio antoi 15. toukokuuta 2019 tiedonannon varainhoitovuotta 2020 koskevan rahoituskehyksen mukautuksesta BKTL:n muutosten mukaisesti (EKT 2010) (COM(2019) 310).

Seuraavassa selitetään monivuotisen rahoituskehyksen eri otsakkeet: Otsakkeiden rakenne ja sisältö muuttuvat merkittävästi seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä.

Otsake 1 – Älykäs ja osallistava kasvu

Otsake 1 – Älykäs ja osallistava kasvu

Tämä otsake jakautuu kahteen toisiinsa yhteydessä olevaan komponenttiin:

| 1a | Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, Verkkojen Eurooppa -välineen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin osa-alueisiin liittyvien politiikkojen menot. |
| --- | --- |

1a

Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky: otsakkeeseen kuuluvat tutkimuksen ja innovoinnin, koulutuksen, Verkkojen Eurooppa -välineen, sosiaalipolitiikan, sisämarkkinoiden ja näihin osa-alueisiin liittyvien politiikkojen menot.

| 1b | Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa muita heikommassa asemassa olevien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

1b

Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus: otsakkeen määrärahoilla tuetaan vähiten kehittyneiden jäsenvaltioiden ja alueiden lähentymistä, EU:n kestävän kehityksen strategiaa muita heikommassa asemassa olevien alueiden ulkopuolella sekä alueiden välistä yhteistyötä.

Otsake 2 – Kestävä kasvu: luonnonvarat

Otsake 2 – Kestävä kasvu: luonnonvarat

Otsakkeeseen 2 sisältyvät yhteinen maatalous- ja kalastuspolitiikka ja ympäristötoimet, erityisesti Life + -ohjelma.

Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus

Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus

Otsakkeella 3 otetaan huomioon oikeus- ja sisäasioiden, rajojen turvaamisen, maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan, kansanterveyden ja kuluttajansuojan, kulttuurin ja nuorison, tiedotuksen ja kansalaisten kanssa käytävän vuoropuhelun tärkeyden lisääntyminen sekä EU:n erityistehtävät näillä aloilla.

Otsake 4 – Globaali Eurooppa

Otsake 4 – Globaali Eurooppa

Otsakkeeseen 4 kuuluvat kaikki ulkoiset toimet, mukaan lukien kehitysyhteistyö, humanitaarinen apu sekä liittymistä valmistelevat ja naapuruuspolitiikan välineet. EKR ei ole osa monivuotista rahoituskehystä, koska se on EU:n talousarvion ulkopuolella.

Otsake 5 – Hallinto

Otsake 5 – Hallinto

Tämä otsake kattaa kaikkien toimielinten, eläkejärjestelmien ja Eurooppa-koulujen hallintomenot. Muilla toimielimillä kuin komissiolla ne muodostavat kaikki toimielimen menot.

Otsake 6 – Korvaukset

Otsake 6 – Korvaukset

Uusia jäsenvaltioita ei poliittisen sopimuksen mukaisesti aseteta heti jäsenyyden alkuvaiheessa nettomaksajan asemaan. Tähän otsakkeeseen on tämän vuoksi otettu varoja korvauksia varten. Määrä on käytettävissä siirtoihin, joilla tasapainotetaan uusien jäsenvaltioiden unionin talousarvioon suorittamat maksut ja niiden unionin talousarviosta saama rahoitus.

Otsake 9 – Erityisrahoitusvälineet

Otsake 9 – Erityisrahoitusvälineet

EU voi joustomekanismien ansiosta ottaa käyttöön varoja, joita se tarvitsee voidakseen reagoida ennakoimattomiin tapahtumiin, kuten kriiseihin ja hätätilanteisiin. Joustomekanismien soveltamisala ja määrärahat ja niiden käyttämisessä noudatettavat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan monivuotista rahoituskehystä koskevassa asetuksessa ja toimielinten välisessä sopimuksessa. Joustomekanismeilla varmistetaan lisäksi, että talousarviolla voidaan vastata painopisteiden muutoksiin ja näin varmistaa, että jokainen euro käytetään siellä, missä sitä eniten tarvitaan. Suurin osa joustomekanismeista on sen vuoksi pidetty monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolella, ja niiden mukainen rahoitus voidaan ottaa käyttöön, vaikka menojen enimmäismäärät ylittyisivät.

Vuosien 2021–2027 monivuotinen rahoituskehys on 27 jäsenvaltion EU:ssa 1 074 miljardia euroa vuoden 2018 hintoina, mukaan lukien Euroopan kehitysrahaston (EKR) integrointi. Kun se yhdistetään 750 miljardin euron NextGenerationEU-elpymisvälineeseen, EU voi antaa tulevina vuosina ennennäkemättömät 1,8 biljoonaa euroa rahoitusta covid-19-pandemiasta elpymiseen ja EU:n pitkän aikavälin painopisteiden tukemiseen eri politiikanaloilla.

1.2   MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN YKSITYISKOHTAISET ALAOTSIKOT (OHJELMAT)

MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN YKSITYISKOHTAISET ALAOTSIKOT (OHJELMAT)

Monivuotisen rahoituskehyksen otsikot jaetaan edelleen yksityiskohtaisempiin alaotsikoihin, jotka vastaavat tärkeimpiä meno-ohjelmia (esim. Horisontti 2020 ja Erasmus+). Talousarvion toteutuksen oikeusperustat hyväksytään ohjelmatasolla. Ohjelmat ovat yleisesti käytössä oleva toteutusta ja tuloksia koskeva raportointirakenne. Ohjelmakohtaiset taulukot sisältyvät talousarvion toteuttamiskertomukseen (ks. taulukot 4.7–4.12 jäljempänä).

4.7–4.12

1.3   VUOTUINEN TALOUSARVIO

VUOTUINEN TALOUSARVIO

Talousarvion hyväksymismenettelystä säädetään SEUT-sopimuksen 314 artiklassa. Seuraavassa kaaviossa esitetään talousarvion hyväksymisen määräajat ja vaiheet.

Image 12

Talousarvion rakenteessa komission talousarvioon sisältyy sekä hallinto- että toimintamäärärahoja. Muilla toimielimillä on vain hallintomäärärahoja. Talousarviossa on kahdenlaisia määrärahoja: jaksottamattomia määrärahoja ja jaksotettuja määrärahoja. Jaksottamattomilla määrärahoilla rahoitetaan yksivuotisia toimintoja (jotka ovat vuotuisperiaatteen mukaisia). Jaksotetut määrärahat on otettu käyttöön, jotta myös monivuotisten toimintojen rahoittamisessa voidaan noudattaa talousarvion vuotuisperiaatetta. Jaksotetut määrärahat jaetaan maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin:

| — | Maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään. |
| --- | --- |

—

Maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista kuluvana varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin, jos perussäädöksessä niin säädetään.

| — | Maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat kyseisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä. |
| --- | --- |

—

Maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat kyseisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä.

Tilinpäätöksessä rahoitus on jaettu kahteen pääluokkaan seuraavasti:

| — | lopulliset hyväksytyt talousarviomäärärahat |
| --- | --- |

—

lopulliset hyväksytyt talousarviomäärärahat

| — | lisämäärärahat, jotka sisältävät seuraavat erät:






  — | edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat (käyttämättä jääneet määrät voidaan varainhoitoasetuksen mukaan tietyissä tapauksissa siirtää edelliseltä varainhoitovuodelta kuluvalle varainhoitovuodelle) |
| --- | --- | --- |

—

lisämäärärahat, jotka sisältävät seuraavat erät:

—

edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat (käyttämättä jääneet määrät voidaan varainhoitoasetuksen mukaan tietyissä tapauksissa siirtää edelliseltä varainhoitovuodelta kuluvalle varainhoitovuodelle)

| — | käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka ovat peräisin takaisin maksetuista määristä, kolmansien osapuolten/maiden EU:n ohjelmiin maksamista rahoitusosuuksista sekä kolmansille tehdyistä töistä; nämä tulot osoitetaan suoraan niitä vastaaviin menopuolen budjettikohtiin, ja ne muodostavat rahoituksen kolmannen pilarin. |
| --- | --- |

—

käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka ovat peräisin takaisin maksetuista määristä, kolmansien osapuolten/maiden EU:n ohjelmiin maksamista rahoitusosuuksista sekä kolmansille tehdyistä töistä; nämä tulot osoitetaan suoraan niitä vastaaviin menopuolen budjettikohtiin, ja ne muodostavat rahoituksen kolmannen pilarin.

Käytettävissä olevat määrärahat saadaan kaikista edellä mainituista rahoituslähteistä.

1.4   TULOT

TULOT

1.4.1   
  Omista varoista saatavat tulot

Omista varoista saatavat tulot

Suurin osa tuloista saadaan omista varoista, jotka muodostuvat seuraavista luokista:

| 1) | Perinteiset omat varat: perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on noin +/–14 prosenttia. Kohtien 2) ja 3) osalta tämä prosenttiosuus koskee vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä. |
| --- | --- |

1)

Perinteiset omat varat: perinteisten omien varojen osuus kaikista omista varoista on noin +/–14 prosenttia. Kohtien 2) ja 3) osalta tämä prosenttiosuus koskee vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä.

| 2) | Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat: BKTL-varojen osuus kaikista omista varoista on +/–13 prosenttia. |
| --- | --- |

2)

Arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat: BKTL-varojen osuus kaikista omista varoista on +/–13 prosenttia.

| 3) | Bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat: BKTL-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä +/–73 prosenttia. |
| --- | --- |

3)

Bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat: BKTL-varojen osuus kaikista omista varoista on yleensä +/–73 prosenttia.

Omien varojen jakautumisessa noudatetaan EU:n omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2014/335/EY, Euratom vahvistettuja sääntöjä (ORD 2014). Tämä päätös tuli voimaan 1. lokakuuta 2016, ja sitä on sovellettu takautuvasti 1. tammikuuta 2014 lähtien.

Unionin käyttöön vuotuisten maksumäärärahojen kattamiseksi asetettujen omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,20 prosenttia kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlasketusta BKTL:stä.

Uuden monivuotisen rahoituskehyksen alkaessa 14. joulukuuta 2020 annettu neuvoston päätös EU:n omien varojen järjestelmästä (EU, Euratom) 2020/2053 (37) (omien varojen järjestelmästä annettu päätös 2020), jonka kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet, tuli voimaan 1. kesäkuuta 2021 ja korvaa taannehtivasti nykyisen omia varoja koskevan päätöksen 1. tammikuuta 2021 alkaen.

37

1.4.2   
  Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat koostuvat tulleista (jotka kannetaan kolmansista maista tulevasta tuonnista), jotka jäsenvaltiot kantavat EU:n puolesta talouden toimijoilta. Jäsenvaltiot kantavat nämä varat talouden toimijoilta EU:n puolesta ja pidättävät kyseisistä varoista kantokuluina 20 prosenttia. Kaikki todetut perinteiset omat varat on vietävä jompaankumpaan seuraavista toimivaltaisten viranomaisten ylläpitämistä kirjanpitojärjestelmistä:

| — | Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus. |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun tavanomaiseen kirjanpitoon viedään kaikki perityt määrät ja määrät, joille on asetettu vakuus.

| — | Edellä mainitussa artiklassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä. |
| --- | --- |

—

Edellä mainitussa artiklassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon viedään kaikki sellaiset määrät, joita ei ole vielä peritty ja/tai joille ei ole asetettu vakuutta. Tähän kirjanpitoon voidaan viedä myös sellaiset vakuuksien kattamat määrät, joista on syntynyt erimielisyyttä.

Jäsenvaltion on tuloutettava perinteiset omat varat komission tilille kyseisen jäsenvaltion valtiovarainhallinnossa tai keskuspankissa viimeistään varojen perimiskuukautta seuraavan toisen kuukauden 19. päivää seuraavana ensimmäisenä arkipäivänä (tai perittävä, kun on kyse erilliskirjanpidosta).

1.4.3   
  Arvonlisävero (alv)

Arvonlisävero (alv)

Arvonlisävero kannetaan osuutena jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteista, jotka on yhdenmukaistettu EU:n sääntöjä noudattaen tätä tarkoitusta varten. Alv-määräytymisperuste on kuitenkin jokaisella jäsenvaltiolla rajattu 50 prosenttiin sen BKTL:stä. Yhtenäinen alv-kanta on 0,30 prosenttia lukuun ottamatta Saksaa, Alankomaita ja Ruotsia, joiden osalta verokanta on alennettu 0,15 prosenttiin.

1.4.4   
  Bruttokansantulo (BKTL)

Bruttokansantulo (BKTL)

BKTL:ään perustuvilla omilla varoilla rahoitetaan se osuus talousarvion menoista, jota ei voida kattaa muista lähteistä saatavilla tuloilla. BKTL-varat saadaan soveltamalla kunkin jäsenvaltion BKTL:ään samaa kerrointa. BKTL määritetään unionin sääntöjä noudattaen.

Alv- ja BKTL-varat määritetään niiden määräytymisperusteita koskevien ennusteiden perusteella talousarvioesityksen laatimisen yhteydessä. Ennusteita tarkistetaan varainhoitovuoden aikana annettavassa lisätalousarviossa. Erotus, joka kuvaa, miten paljon määrä, joka jäsenvaltioiden on maksettava todellisten alv- ja BKTL-määräytymisperusteiden perusteella, poikkeaa määrästä, jonka ne ovat jo maksaneet (tarkistettujen) ennusteiden perusteella, voi olla joko negatiivinen tai positiivinen. Komissio tasaa erotuksen kyseistä varainhoitovuotta seuraavan toisen varainhoitovuoden kesäkuun ensimmäiseen työpäivään mennessä. Todellisiin alv- ja BKTL-määräytymisperusteisiin voidaan vielä tehdä oikaisuja seuraavien neljän vuoden aikana, ellei perusteista ole esitetty varaumaa. Varaumia olisi pidettävä mahdollisina saamisina jäsenvaltioilta. Varaumien taloudellista vaikutusta ei kuitenkaan voida vielä tällöin tarkkaan arvioida, joten saamisten määrää ei voida vahvistaa. Kun tarkka määrä tunnetaan, alv- ja BKTL-varoista muodostuva saaminen peritään joko alv- ja BKTL-saldojen erotuksen tasaamisen yhteydessä tai erikseen.

1.4.5   
  Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus

Yhdistyneen kuningaskunnan budjettiaseman epätasapainon korjausjärjestelystä (jonka mukaisesti kyseisen jäsenvaltion suoritettavaksi tulevia omien varojen maksuosuuksia vähennetään ja muiden jäsenvaltioiden vastaavia maksuosuuksia kasvatetaan) päätettiin Eurooppa-neuvoston kokouksessa Fontainebleaussa kesäkuussa 1984. Saksan, Alankomaiden, Itävallan ja Ruotsin osuuksia korjausjärjestelyn rahoittamisessa vähennettiin neljäsosaan niiden tavanomaisista rahoitusosuuksista. Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus ja siihen liittyvät rahoitusjärjestelyt päättyivät vuoden 2020 lopussa, kun se erosi EU:sta.

1.4.6   
  Bruttovähennys

Bruttovähennys

Helmikuun 7.–8. päivänä 2013 kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti, että Tanska, Alankomaat ja Ruotsi saivat tehdä vuotuiseen BKTL-maksuosuuteensa bruttovähennyksen vuosina 2014–2020 ja Itävalta vain vuosina 2014–2016. Tanskan vuotuinen bruttovähennys on 130 miljoonaa euroa, Alankomaiden 695 miljoonaa euroa ja Ruotsin 185 miljoonaa euroa. Vuosina 2021–2027 vuotuisten BKTL-maksuosuuksien bruttovähennys hyödyttää Tanskaa, Saksaa, Alankomaita, Itävaltaa ja Ruotsia.

1.5   TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN

TALOUSARVION TOTEUTUMAN LASKEMINEN

Talousarvion toteutuma palautetaan jäsenvaltioille vähentämällä se seuraavan vuoden maksuosuuksista.

Omat varat viedään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat varainhoitovuoden kuluessa maksaneet komission puolesta avaamilleen tileille. Tuloihin sisältyy myös edellisen varainhoitovuoden talousarvion toteutuma, jos se on ollut ylijäämäinen. Muut tulot viedään kirjanpitoon varainhoitovuoden aikana saatujen määrien perusteella.

Varainhoitovuoden talousarvion toteutumaa laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden määrärahoista suoritettuja maksuja. Näihin lisätään sellaiset kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Varainhoitovuoden määrärahoista suoritetuiksi maksuiksi katsotaan tilinpitäjän viimeistään 31. joulukuuta suorittamat maksut. Maataloustukirahaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet vuoden n – 1 lokakuun 16. päivän ja vuoden n lokakuun 15. päivän välisenä aikana, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään vuoden n + 1 tammikuun 31. päivänä. Maataloustukirahaston menoista voidaan myöhemmin tehdä sääntöjenmukaisuutta koskeva päätös jäsenvaltioissa tehtyjen tarkastusten jälkeen.

Talousarvion toteutuma muodostuu kahdesta osasta, jotka ovat Euroopan unionin talousarvion toteutuma ja Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvien EFTA-maiden rahoitusosuuden toteutuma. Euroopan unionin omien varojen järjestelmää koskevista täytäntöönpanotoimenpiteistä annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o 608/2014 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti toteutuma muodostuu seuraavien erien erotuksesta:

| — | varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä

| — | varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen kokonaismäärä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt määrärahat.

Tämän erotuksen määrään lisätään tai siitä vähennetään

| — | edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja sellaiset maksut, jotka euron kurssimuutosten vuoksi ylittävät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt jaksottamattomat määrärahat |
| --- | --- |

—

edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset (nettomäärä) ja sellaiset maksut, jotka euron kurssimuutosten vuoksi ylittävät edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt jaksottamattomat määrärahat

| — | käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutos |
| --- | --- |

—

käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen muutos

| — | varainhoitovuoden aikana kirjattujen kurssivoittojen ja -tappioiden nettomäärä. |
| --- | --- |

—

varainhoitovuoden aikana kirjattujen kurssivoittojen ja -tappioiden nettomäärä.

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin ja kolmansille tehtyihin töihin liittyvät määrärahat, jotka eivät periaatteessa koskaan raukea, otetaan varainhoitovuoden lisämäärärahoihin. Tämän vuoksi määrät, jotka on vuoden n talousarvion toteuttamiskertomuksen mukaan siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta, poikkeavat määristä, jotka vuoden n – 1 talousarvion toteuttamiskertomuksen mukaan siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. Ennakoiden palauttamisen jälkeen uudelleen käyttöön saatuja maksusitoumusmäärärahoja ei oteta huomioon varainhoitovuoden toteutumaa laskettaessa.

Varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat sisältävät automaattisesti siirtyneet ja päätöksellä siirretyt. Varainhoitovuoden lopussa käyttämättä olevien edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen maksumäärärahojen peruutukset sisältävät peruutukset, jotka koskevat sekä ilman eri toimenpiteitä siirrettyjä että erillisellä päätöksellä siirrettyjä määrärahoja.

1.6   VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TÄSMÄYTYS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TÄSMÄYTYS

| miljoonaa euroa |
| --- |
| | 2020 | 2019 |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS | 57 416 | 4 796 |
| Tulot | | |
| Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu | (1 295 ) | (6 193 ) |
| Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot | 3 886 | 8 656 |
| Siirtosaamiset (netto) | (48 762 ) | 3 341 |
| | (46 171 ) | 5 804 |
| Menot | | |
| Siirtovelat (netto) | 8 258 | 8 394 |
| Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana | (457) | (3 832 ) |
| Ennakkomaksujen nettovaikutus | (17 547 ) | (10 981 ) |
| Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat | (2 268 ) | (3 532 ) |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset | 3 248 | 1 924 |
| Varausten muutos | 3 873 | 3 801 |
| Muut | (4 441 ) | (3 076 ) |
| | (9 334 ) | (7 304 ) |
| Erillisvirastojen ja selvitystilassa olevan EHTYn taloudellinen tulos | (142) | (79) |
| VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA | 1 768 | 3 217 |

miljoonaa euroa

2020

2019

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS

57 416

57 416

4 796

4 796

Tulot

Tulot

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita ei ole vielä saatu

(1 295 )

(1 295 )

(6 193 )

(6 193 )

Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot

3 886

3 886

8 656

8 656

Siirtosaamiset (netto)

Siirtosaamiset (netto)

(48 762 )

(48 762 )

3 341

3 341

(46 171 )

(46 171 )

5 804

5 804

Menot

Menot

Siirtovelat (netto)

Siirtovelat (netto)

8 258

8 258

8 394

8 394

Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana

Edellisen vuoden aikana syntyneet menot, jotka on maksettu kuluvan vuoden aikana

(457)

(457)

(3 832 )

(3 832 )

Ennakkomaksujen nettovaikutus

Ennakkomaksujen nettovaikutus

(17 547 )

(17 547 )

(10 981 )

(10 981 )

Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat

Seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat

(2 268 )

(2 268 )

(3 532 )

(3 532 )

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutukset

3 248

3 248

1 924

1 924

Varausten muutos

Varausten muutos

3 873

3 873

3 801

3 801

Muut

Muut

(4 441 )

(4 441 )

(3 076 )

(3 076 )

(9 334 )

(9 334 )

(7 304 )

(7 304 )

Erillisvirastojen ja selvitystilassa olevan EHTYn taloudellinen tulos

Erillisvirastojen ja selvitystilassa olevan EHTYn taloudellinen tulos

(142)

(142)

(79)

(79)

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA

1 768

1 768

3 217

3 217

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on varainhoitoasetuksen mukaisesti laskettu suoriteperusteisena (EU:n tilinpäätössäännöt). Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu mukautettuihin maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma perustuvat samoihin transaktioihin – poikkeuksena ovat virastojen ja selvitystilassa olevan EHTYn muut (muut kuin talousarvioon liittyvät) tulo- ja menolähteet, jotka sisältyvät vain taloudelliseen tulokseen (ks. liitetieto 6) – varainhoitovuoden taloudellisen tuloksen ja talousarvion toteutuman täsmäytys toimii hyödyllisenä johdonmukaisuuden tarkastuksena.

6

Täsmäytyserät – Tulot

Täsmäytyserät – Tulot

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella. Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään tämän vuoksi täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella varainhoitovuoden aikana saadut tulot on täsmäytystä tehtäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Siirtosaamisten määrä koostuu pääasiassa Yhdistyneen kuningaskunnan eroamiseen EU:sta, innovaatiorahastoon, rahoitusoikaisuihin, omiin varoihin, korkoihin ja osinkoihin liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtosaamiset.

Täsmäytyserät – Menot

Täsmäytyserät – Menot

Siirtovelkojen määrä muodostuu pääasiassa varainhoitovuosien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EU:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu komissiolle. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli varainhoitovuoden siirtoveloista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtovelat. Varainhoitovuoden aikana suoritetut maksut, jotka liittyvät aiempina vuosina kirjanpitoon merkittyihin laskuihin, kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin, ja ne on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen. Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu seuraavasti:

1) varainhoitovuoden aikana suoritetut ennakkomaksut, jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi, ja 2) suoritettujen ennakkomaksujen kuittaaminen hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperusteisia menoja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu kirjattiin talousarviomenoksi jo silloin, kun maksu suoritettiin.

Varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen lisäksi sellaiset kyseisen varainhoitovuoden määrärahat, jotka siirretään seuraavalle vuodelle, on otettava huomioon laskettaessa talousarvion toteutumaa (asetuksen (EU, Euratom) N:o 608/2014 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti). Tämä koskee myös talousarviomaksuja, jotka suoritetaan edellisiltä varainhoitovuosilta siirretyistä määrärahoista, ja käyttämättömien maksumäärärahojen peruutuksia.

Varausten muutos liittyy siirtyvistä eristä tilinpäätöksessä vuoden lopussa tehtyihin arvioihin (jotka koskevat pääasiassa työsuhde-etuuksia), jotka eivät vaikuta talousarviokirjanpitoon. Muihin täsmäytyseriin sisältyy muun muassa omaisuuseristä tehtäviä poistoja tai hankintamenojen jaksotuksia, omaisuuserien hankintoja, pääomaleasing-maksuja sekä rahoitusosuuksia, joita käsitellään eri tavalla talousarviokirjanpidossa ja suoriteperusteisessa kirjanpidossa.

Täsmäytyserät – virastojen ja selvitystilassa olevan EHTY:n taloudellinen tulos

Täsmäytyserät – virastojen ja selvitystilassa olevan EHTY:n taloudellinen tulos

Varainhoitovuoden talousarvion toteutuma on konsolidoimaton luku eikä sisällä konsolidoitujen virastojen ja selvitystilassa olevan EHTY:n muita (muita kuin talousarviota koskevia) tulo- ja menolähteitä (ks. liitetieto 6). Varainhoitovuoden taloudellisen tuloksen – nämä määrät sisältävän konsolidoidun luvun – täsmäyttämiseksi varainhoitovuoden talousarvion toteutuman kanssa virastojen ja selvitystilassa olevan EHTY:n koko konsolidoitu taloudellinen tulos esitetään täsmäytyseränä.

6

2.   VUODEN 2020 TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

2.1   TULOT

TULOT

Hyväksytyssä alkuperäisessä talousarviossa, jonka Euroopan parlamentin puhemies allekirjoitti 27. marraskuuta 2019, oli yhteensä 153 566 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Omilla varoilla rahoitettavat maksumäärärahat olivat yhteensä 151 638 miljoonaa euroa. Alkuperäisen talousarvion meno- ja tuloarvioihin tehdään yleensä varainhoitovuoden aikana oikaisuja, jotka sisältyvät lisätalousarvioihin. BKTL:ään perustuviin omiin varoihin tehtävillä oikaisulla varmistetaan, että unionin talousarvion tulot ja menot ovat täsmälleen yhtä suuret. Tasapainoperiaatteen mukaan talousarvion tulojen ja menojen (maksumäärärahojen) on oltava tasapainossa.

Vuonna 2020 hyväksyttiin yhdeksän lisätalousarviota. Kun niiden vaikutus otetaan huomioon, vuonna 2020 hyväksytyt lopulliset tulot olivat yhteensä 164 108 miljoonaa euroa ja omista varoista rahoitettu kokonaismäärä oli 159 832 miljoonaa euroa. Merkittävin tekijä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien lisäämisessä vuonna 2020 oli maksumäärärahojen lisääminen (10 542 miljoonaa euroa).

Omien varojen osalta on huomattava, että perinteisiä omia varoja kannettiin lähes ennustettu määrä.

Myös jäsenvaltioiden lopulliset alv- ja BKTL-maksut vastasivat hyvin lopullisia talousarvioennusteita. Ennusteiden ja todellisuudessa maksettujen määrien ero johtuu siitä, että talousarviota laadittaessa käytetyt euron kurssit poikkesivat kursseista, jotka olivat voimassa silloin, kun rahaliittoon kuulumattomat jäsenvaltiot tosiasiassa suorittivat maksut.

Alv- ja BKTL-saldoihin sovelletaan sääntöjä, jotka annetaan omien varojen käyttöön asettamisesta annetun asetuksen (asetus (EU, Euratom) N:o 609/2014) 10 b artiklassa. Menettelyssä näistä määristä ei enää tehdä lisätalousarviota, vaan komissio kehottaa suoraan jäsenvaltioita maksamaan nettomäärät. Järjestelmän vuoksi mukautusten vaikutus talousarvioon on lähellä nollaa.

Otsakkeessa ”EU:n ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset” suurimmat määrät liittyvät rahoitusoikaisuista saatuihin tuloihin (ERI-rahastot, maataloustukirahasto ja maaseuturahasto), kolmansien maiden osallistumiseen tutkimusohjelmiin, maatalousrahastojen tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen sekä EU:n ohjelmia ja toimintoja koskeviin muihin rahoitusosuuksiin ja palautuksiin. Huomattava osa kokonaismäärästä muodostuu määrättyyn käyttötarkoitukseen kohdennetuista tuloista, joihin yleensä liittyy lisämäärärahojen ottaminen menopuolelle.

Suurin osa sakoista saatavista tuloista liittyy kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin.

2.2   MENOT

MENOT

EU:n talousarviolla on tärkeä merkitys EU:n toiminnalle, koska sillä tuetaan unionin toimintapolitiikkojen toteuttamista ja unionin ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista. EU:n talousarvion loppusumma on noin kaksi prosenttia EU:n jäsenvaltioiden kaikista julkisista menoista. Vaikka EU:n talousarvio ei näin ole kovin suuri, se tarjoaa kansallisia talousarvioita täydentävän rahoituslähteen, jonka painopiste on selkeästi investoinneissa ja täydentävyydessä. EU:n talousarvio on yksi monista keskeisistä Euroopan tason politiikka- ja sääntelyvälineistä, joista kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat sopineet. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavasta rahoituksesta on sovittu monivuotisessa rahoituskehyksessä, joka sisältää eri alojen EU-ohjelmat ja menojen enimmäismäärät.

EU:n vuoden 2020 talousarvio, joka hyväksyttiin 27. marraskuuta 2019, vahvistaa, että EU ohjaa varoja sinne, missä niitä tarvitaan. Vuonna 2020 suurin osa EU:n talousarviosta käytettiin kestävän kasvun edistämiseen ja alueiden välisten taloudellisten erojen kaventamiseen, työpaikkojen luomisen vauhdittamiseen, ilmastonmuutoksen torjumiseen ja covid-19-pandemian sosioekonomisten vaikutusten lieventämiseen EU:ssa sekä avun antamiseen kolmansille maille.

Vuosi 2020 oli vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen viimeinen vuosi, ja komissio käytti kaikki jäljellä olevat mahdollisuudet lisävarojen ottamiseen käyttöön covid-19:ään liittyvien toimien vahvistamiseksi koko talousarviossa ja tukeakseen jäsenvaltioita likviditeettiä lisäämällä. Toteutusta seurattiin ja hallinnoitiin huolellisesti, minkä seurauksena lähes kaikki määrärahat käytettiin käytännössä kokonaan.

Lopullisessa hyväksytyssä talousarviossa ehdotettiin 173,9 miljardin euron maksusitoumusmäärärahoja (4,6 % enemmän kuin vuoden 2019 talousarviossa) ja 164,1 miljardin euron maksumäärärahoja (10,5 % enemmän), jotka vastasivat 1,00:aa ja 0,90:tä prosenttia EU:n bruttokansantulosta (BKTL).

Kaikissa otsakkeissa saavutettiin korkea toteutusaste vuonna 2020. Vuonna 2020 kaikkien määrärahojen (talousarvio, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat ja käyttötarkoituksiinsa sidotut tulot) toteutumisaste oli 97 prosenttia maksusitoumusten ja 94 prosenttia maksujen osalta. Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja lukuun ottamatta toteutusasteet (99,5 % maksusitoumusmäärärahojen ja 98,5 % maksumäärärahojen osalta) osoittivat, että määrärahat käytettiin kokonaisuudessaan vuonna 2020.

Vuoden 2020 lopussa maksattamatta olevien sitoumusten (joista käytetään myös nimitystä RAL – reste à liquider) määrä oli 303,2 miljardia euroa. Lisäystä vuoden 2019 tasosta oli odotettu, kun otetaan huomioon budjetoitujen maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen välinen ero (9,8 miljardia euroa) lopullisessa hyväksytyssä talousarviossa sekä se, että maksattamatta olevien sitoumusten lisäys on normaalia kehitystä, koska maksusitoumusmäärärahojen määrä kasvaa vuosittain monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti. Maksattamatta olevat sitoumukset kasvoivat vuoteen 2019 verrattuna 5,5 miljardia euroa.

3.   EU:N TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

3.1   YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA

YHTEENVETO TALOUSARVION TULOTOTEUTUMASTA

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Osasto | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % budjetoiduista | Perimättä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Varainhoitovuonna | Siirretyt määrät | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| 1 | Omat varat | 151 638 | 159 832 | 160 092 | 2 291 | 162 382 | 160 086 | 55 | 160 141 | 100 % | 2 241 |
| 3 | Käytettävissä olevat ylijäämät | — | 2 102 | 3 167 | 7 | 3 173 | 3 167 | 0 | 3 167 | 151 % | 7 |
| 4 | Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot | 1 651 | 1 651 | 1 619 | 10 | 1 629 | 1 606 | 9 | 1 615 | 98 % | 14 |
| 5 | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 15 | 15 | 600 | 44 | 645 | 569 | 23 | 592 | 3 933  % | 53 |
| 6 | Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 130 | 130 | 7 321 | 1 545 | 8 866 | 6 881 | 1 275 | 8 156 | 6 273  % | 711 |
| 7 | Viivästyskorot ja sakot | 115 | 361 | 1 078 | 15 949 | 17 027 | 159 | 470 | 629 | 174 % | 16 398 |
| 8 | Otto- ja antolainaus | 2 | 2 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Sekalaiset tulot | 15 | 15 | 6 | 7 | 12 | 5 | 1 | 6 | 39 % | 7 |
| Yhteensä | 153 566 | 164 108 | 173 882 | 19 853 | 193 735 | 172 472 | 1 834 | 174 306 | 106 % | 19 429 |

miljoonaa euroa

Osasto

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % budjetoiduista

Perimättä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Varainhoitovuonna

Siirretyt määrät

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

1

Omat varat

151 638

159 832

160 092

2 291

162 382

160 086

55

160 141

100 %

2 241

3

Käytettävissä olevat ylijäämät

—

2 102

3 167

7

3 173

3 167

0

3 167

151 %

7

4

Unionin toimielinten ja elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

1 651

1 651

1 619

10

1 629

1 606

9

1 615

98 %

14

5

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

15

15

600

44

645

569

23

592

3 933  %

53

6

Unionin ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

130

130

7 321

1 545

8 866

6 881

1 275

8 156

6 273  %

711

7

Viivästyskorot ja sakot

115

361

1 078

15 949

17 027

159

470

629

174 %

16 398

8

Otto- ja antolainaus

2

2

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Sekalaiset tulot

15

15

6

7

12

5

1

6

39 %

7

Yhteensä

Yhteensä

153 566

153 566

164 108

164 108

173 882

173 882

19 853

19 853

193 735

193 735

172 472

172 472

1 834

1 834

174 306

174 306

106 %

106 %

19 429

19 429

4.   EU:N TALOUSARVION MENOJEN TOTEUTUMINEN

4.1   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä olevat yhteensä | Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä olevat yhteensä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 83 931 | (12) | 83 918 | 520 | 6 431 | 90 870 | 72 354 | 4 925 | 77 278 | 151 | 10 904 | 88 334 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 25 285 | (12) | 25 273 | 3 | 5 012 | 30 287 | 22 308 | (555) | 21 753 | 139 | 6 835 | 28 726 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 58 646 | — | 58 646 | 518 | 1 419 | 60 582 | 50 046 | 5 479 | 55 525 | 13 | 4 069 | 59 607 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 59 907 | 49 | 59 956 | 467 | 2 308 | 62 730 | 57 904 | 867 | 58 772 | 677 | 1 999 | 61 448 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 43 410 | 49 | 43 459 | 467 | 929 | 44 855 | 43 380 | 39 | 43 419 | 670 | 929 | 45 018 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 3 729 | 3 423 | 7 152 | — | 1 000 | 8 152 | 3 685 | 2 607 | 6 293 | 9 | 1 030 | 7 331 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 10 262 | 1 089 | 11 350 | 47 | 843 | 12 240 | 8 929 | 1 457 | 10 386 | 38 | 1 503 | 11 928 |
| 5 | Hallinto | 10 272 | (1) | 10 271 | — | 837 | 11 108 | 10 275 | (2) | 10 273 | 828 | 839 | 11 941 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 226 | (1) | 4 225 | | 442 | 4 667 | 4 226 | (1) | 4 225 | 499 | 443 | 5 168 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 588 | 649 | 1 236 | 49 | 21 | 1 306 | 419 | 688 | 1 106 | 1 | 21 | 1 128 |
| O | Innovaatiorahasto | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 |
| Yhteensä | 168 688 | 5 196 | 173 884 | 1 083 | 12 775 | 187 742 | 153 566 | 10 542 | 164 108 | 1 704 | 17 634 | 183 446 |

miljoonaa euroa

Rahoituskehyksen otsake

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä olevat yhteensä

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä olevat yhteensä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Älykäs ja osallistava kasvu

83 931

(12)

83 918

520

6 431

90 870

72 354

4 925

77 278

151

10 904

88 334

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

25 285

25 285

(12)

(12)

25 273

25 273

3

3

5 012

5 012

30 287

30 287

22 308

22 308

(555)

(555)

21 753

21 753

139

139

6 835

6 835

28 726

28 726

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

58 646

58 646

—

—

58 646

58 646

518

518

1 419

1 419

60 582

60 582

50 046

50 046

5 479

5 479

55 525

55 525

13

13

4 069

4 069

59 607

59 607

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

59 907

49

59 956

467

2 308

62 730

57 904

867

58 772

677

1 999

61 448

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

43 410

43 410

49

49

43 459

43 459

467

467

929

929

44 855

44 855

43 380

43 380

39

39

43 419

43 419

670

670

929

929

45 018

45 018

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

3 729

3 423

7 152

—

1 000

8 152

3 685

2 607

6 293

9

1 030

7 331

4

Globaali Eurooppa

10 262

1 089

11 350

47

843

12 240

8 929

1 457

10 386

38

1 503

11 928

5

Hallinto

10 272

(1)

10 271

—

837

11 108

10 275

(2)

10 273

828

839

11 941

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 226

4 226

(1)

(1)

4 225

4 225

442

442

4 667

4 667

4 226

4 226

(1)

(1)

4 225

4 225

499

499

443

443

5 168

5 168

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

588

649

1 236

49

21

1 306

419

688

1 106

1

21

1 128

O

Innovaatiorahasto

—

—

—

—

1 337

1 337

—

—

—

—

1 337

1 337

Yhteensä

Yhteensä

168 688

168 688

5 196

5 196

173 884

173 884

1 083

1 083

12 775

12 775

187 742

187 742

153 566

153 566

10 542

10 542

164 108

164 108

1 704

1 704

17 634

17 634

183 446

183 446

4.2   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2021 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 90 870 | 83 890 | 520 | 5 152 | 89 563 | 99 % | 1 219 | 22 | 1 241 | 6 | — | 59 | 65 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 30 287 | 25 254 | 3 | 4 058 | 29 315 | 97 % | 954 | 14 | 967 | 5 | — | 0 | 5 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 60 582 | 58 636 | 518 | 1 095 | 60 248 | 99 % | 265 | 8 | 274 | 1 | — | 59 | 60 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 62 730 | 59 475 | 463 | 886 | 60 823 | 97 % | 445 | 475 | 920 | 6 | 4 | 976 | 986 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 44 855 | 42 979 | 463 | 873 | 44 315 | 99 % | 56 | 475 | 531 | 5 | 4 | 0 | 9 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 8 152 | 7 152 | — | 550 | 7 702 | 94 % | 450 | — | 450 | 1 | — | 0 | 1 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 12 240 | 11 349 | 47 | 555 | 11 950 | 98 % | 288 | — | 288 | 1 | — | 0 | 2 |
| 5 | Hallinto | 11 108 | 10 009 | — | 540 | 10 548 | 95 % | 291 | 85 | 376 | 178 | — | 6 | 184 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 4 667 | 4 024 | | 294 | 4 319 | 93 % | 142 | 85 | 226 | 116 | 0 | 6 | 122 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 1 306 | 1 059 | 49 | — | 1 108 | 85 % | 13 | — | 13 | 177 | — | 8 | 185 |
| O | Innovaatiorahasto | 1 337 | — | — | 5 | 5 | 0 % | 1 332 | — | 1 332 | — | — | — | — |
| Yhteensä | 187 742 | 172 933 | 1 078 | 7 688 | 181 699 | 97 % | 4 038 | 582 | 4 620 | 369 | 4 | 1 050 | 1 423 |

miljoonaa euroa

Rahoituskehyksen otsake

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2021 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Älykäs ja osallistava kasvu

90 870

83 890

520

5 152

89 563

99 %

1 219

22

1 241

6

—

59

65

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

30 287

30 287

25 254

25 254

3

3

4 058

4 058

29 315

29 315

97 %

97 %

954

954

14

14

967

967

5

5

—

0

0

5

5

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

60 582

60 582

58 636

58 636

518

518

1 095

1 095

60 248

60 248

99 %

99 %

265

265

8

8

274

274

1

1

—

59

59

60

60

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

62 730

59 475

463

886

60 823

97 %

445

475

920

6

4

976

986

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

44 855

44 855

42 979

42 979

463

463

873

873

44 315

44 315

99 %

99 %

56

56

475

475

531

531

5

5

4

4

0

0

9

9

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

8 152

7 152

—

550

7 702

94 %

450

—

450

1

—

0

1

4

Globaali Eurooppa

12 240

11 349

47

555

11 950

98 %

288

—

288

1

—

0

2

5

Hallinto

11 108

10 009

—

540

10 548

95 %

291

85

376

178

—

6

184

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

4 667

4 667

4 024

4 024

294

294

4 319

4 319

93 %

93 %

142

142

85

85

226

226

116

116

0

0

6

6

122

122

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

1 306

1 059

49

—

1 108

85 %

13

—

13

177

—

8

185

O

Innovaatiorahasto

1 337

—

—

5

5

0 %

1 332

—

1 332

—

—

—

—

Yhteensä

Yhteensä

187 742

187 742

172 933

172 933

1 078

1 078

7 688

7 688

181 699

181 699

97 %

97 %

4 038

4 038

582

582

4 620

4 620

369

369

4

4

1 050

1 050

1 423

1 423

4.3   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut | Vuodelle 2021 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siirretyt | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 88 334 | 77 097 | 129 | 6 316 | 83 541 | 95 % | 149 | 12 | 4 579 | 4 740 | 21 | 23 | 9 | 53 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 28 726 | 21 587 | 118 | 2 352 | 24 057 | 84 % | 134 | 12 | 4 474 | 4 620 | 19 | 21 | 9 | 49 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 59 607 | 55 509 | 11 | 3 964 | 59 484 | 100 % | 15 | — | 105 | 120 | 1 | 2 | 0 | 4 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 61 448 | 58 263 | 670 | 1 662 | 60 595 | 99 % | 24 | 475 | 338 | 837 | 9 | 6 | 0 | 16 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 45 018 | 42 919 | 664 | 873 | 44 456 | 99 % | 18 | 475 | 56 | 548 | 8 | 6 | 0 | 14 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 7 331 | 5 896 | 7 | 430 | 6 333 | 86 % | 11 | 381 | 600 | 991 | 5 | 2 | 0 | 7 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 11 928 | 10 328 | 35 | 1 049 | 11 412 | 96 % | 37 | 17 | 454 | 508 | 4 | 4 | 1 | 8 |
| 5 | Hallinto | 11 941 | 9 111 | 748 | 460 | 10 319 | 86 % | 895 | 85 | 375 | 1 355 | 182 | 80 | 5 | 266 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 5 168 | 3 435 | 440 | 258 | 4 134 | 80 % | 585 | 85 | 182 | 852 | 120 | 59 | 3 | 182 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 1 128 | 1 106 | 0 | 2 | 1 108 | 98 % | 0 | — | 13 | 13 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| O | Innovaatiorahasto | 1 337 | — | — | 1 | 1 | 0 % | — | — | 1 336 | 1 336 | — | — | — | — |
| Yhteensä | 183 446 | 161 801 | 1 589 | 9 920 | 173 310 | 94 % | 1 116 | 969 | 7 694 | 9 779 | 221 | 115 | 20 | 357 |

miljoonaa euroa

Rahoituskehyksen otsake

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Vuodelle 2021 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siirretyt

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Älykäs ja osallistava kasvu

88 334

77 097

129

6 316

83 541

95 %

149

12

4 579

4 740

21

23

9

53

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

28 726

28 726

21 587

21 587

118

118

2 352

2 352

24 057

24 057

84 %

84 %

134

134

12

12

4 474

4 474

4 620

4 620

19

19

21

21

9

9

49

49

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

59 607

59 607

55 509

55 509

11

11

3 964

3 964

59 484

59 484

100 %

100 %

15

15

—

105

105

120

120

1

1

2

2

0

0

4

4

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

61 448

58 263

670

1 662

60 595

99 %

24

475

338

837

9

6

0

16

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

45 018

45 018

42 919

42 919

664

664

873

873

44 456

44 456

99 %

99 %

18

18

475

475

56

56

548

548

8

8

6

6

0

0

14

14

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

7 331

5 896

7

430

6 333

86 %

11

381

600

991

5

2

0

7

4

Globaali Eurooppa

11 928

10 328

35

1 049

11 412

96 %

37

17

454

508

4

4

1

8

5

Hallinto

11 941

9 111

748

460

10 319

86 %

895

85

375

1 355

182

80

5

266

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

5 168

5 168

3 435

3 435

440

440

258

258

4 134

4 134

80 %

80 %

585

585

85

85

182

182

852

852

120

120

59

59

3

3

182

182

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

1 128

1 106

0

2

1 108

98 %

0

—

13

13

0

0

6

6

O

Innovaatiorahasto

1 337

—

—

1

1

0 %

—

—

1 336

1 336

—

—

—

—

Yhteensä

Yhteensä

183 446

183 446

161 801

161 801

1 589

1 589

9 920

9 920

173 310

173 310

94 %

94 %

1 116

1 116

969

969

7 694

7 694

9 779

9 779

221

221

115

115

20

20

357

357

4.4   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä varainhoitovuoden lopussa |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset / uudelleenarvostukset / peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 220 627 | (1 875 ) | (71 673 ) | 147 079 | 89 563 | (11 868 ) | (6) | 77 689 | 224 769 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 40 300 | (954) | (14 384 ) | 24 962 | 29 315 | (9 673 ) | (5) | 19 636 | 44 598 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 180 327 | (921) | (57 289 ) | 122 117 | 60 248 | (2 195 ) | (0) | 58 053 | 180 170 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 40 876 | (122) | (15 695 ) | 25 058 | 60 823 | (44 900 ) | — | 15 923 | 40 982 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 432 | (5) | (262) | 165 | 44 315 | (44 193 ) | — | 122 | 286 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 6 183 | (119) | (2 225 ) | 3 839 | 7 702 | (4 108 ) | — | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 29 154 | (672) | (7 862 ) | 20 620 | 11 950 | (3 550 ) | (1) | 8 400 | 29 020 |
| 5 | Hallinto | 854 | (92) | (757) | 5 | 10 548 | (9 563 ) | (0) | 985 | 990 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 511 | (70) | (440) | 2 | 4 319 | (3 694 ) | 0 | 625 | 627 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 1 | (0) | (0) | — | 1 108 | (1 108 ) | — | 0 | 0 |
| O | Innovaatiorahasto | — | — | — | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| Yhteensä | 297 695 | (2 881 ) | (98 213 ) | 196 601 | 181 699 | (75 096 ) | (7) | 106 596 | 303 197 |

miljoonaa euroa

Rahoituskehyksen otsake

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä varainhoitovuoden lopussa

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset / uudelleenarvostukset / peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Älykäs ja osallistava kasvu

220 627

(1 875 )

(71 673 )

147 079

89 563

(11 868 )

(6)

77 689

224 769

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

40 300

40 300

(954)

(954)

(14 384 )

(14 384 )

24 962

24 962

29 315

29 315

(9 673 )

(9 673 )

(5)

(5)

19 636

19 636

44 598

44 598

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

180 327

180 327

(921)

(921)

(57 289 )

(57 289 )

122 117

122 117

60 248

60 248

(2 195 )

(2 195 )

(0)

(0)

58 053

58 053

180 170

180 170

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

40 876

(122)

(15 695 )

25 058

60 823

(44 900 )

—

15 923

40 982

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

432

432

(5)

(5)

(262)

(262)

165

165

44 315

44 315

(44 193 )

(44 193 )

—

122

122

286

286

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

6 183

(119)

(2 225 )

3 839

7 702

(4 108 )

—

3 594

7 433

4

Globaali Eurooppa

29 154

(672)

(7 862 )

20 620

11 950

(3 550 )

(1)

8 400

29 020

5

Hallinto

854

(92)

(757)

5

10 548

(9 563 )

(0)

985

990

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

511

511

(70)

(70)

(440)

(440)

2

2

4 319

4 319

(3 694 )

(3 694 )

0

0

625

625

627

627

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Erityisrahoitusvälineet

1

(0)

(0)

—

1 108

(1 108 )

—

0

0

O

Innovaatiorahasto

—

—

—

—

5

(1)

—

4

4

Yhteensä

Yhteensä

297 695

297 695

(2 881 )

(2 881 )

(98 213 )

(98 213 )

196 601

196 601

181 699

181 699

(75 096 )

(75 096 )

(7)

(7)

106 596

106 596

303 197

303 197

4.5   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsake | < 2014 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Yhteensä |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 3 347 | 878 | 1 741 | 4 079 | 21 655 | 46 203 | 68 942 | 77 924 | 224 769 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 683 | 570 | 903 | 1 748 | 3 530 | 6 544 | 10 749 | 19 871 | 44 598 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 2 664 | 308 | 838 | 2 330 | 18 125 | 39 659 | 58 193 | 58 053 | 180 170 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 120 | 271 | 1 286 | 1 209 | 2 388 | 7 633 | 12 142 | 15 934 | 40 982 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | — | — | — | 1 | 9 | 44 | 110 | 122 | 286 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 24 | 9 | 34 | 231 | 637 | 1 251 | 1 652 | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 1 339 | 607 | 1 140 | 2 122 | 3 351 | 4 733 | 7 304 | 8 423 | 29 020 |
| 5 | Hallinto | — | — | — | — | 0 | 0 | 3 | 987 | 990 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 627 | 627 |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| O | Innovaatiorahasto | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Yhteensä | 4 830 | 1 765 | 4 201 | 7 640 | 28 030 | 59 820 | 90 044 | 106 867 | 303 197 |

miljoonaa euroa

Rahoituskehyksen otsake

< 2014

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Yhteensä

1

Älykäs ja osallistava kasvu

3 347

878

1 741

4 079

21 655

46 203

68 942

77 924

224 769

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

683

683

570

570

903

903

1 748

1 748

3 530

3 530

6 544

6 544

10 749

10 749

19 871

19 871

44 598

44 598

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

2 664

2 664

308

308

838

838

2 330

2 330

18 125

18 125

39 659

39 659

58 193

58 193

58 053

58 053

180 170

180 170

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

120

271

1 286

1 209

2 388

7 633

12 142

15 934

40 982

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

—

—

—

—

1

1

9

9

44

44

110

110

122

122

286

286

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

24

9

34

231

637

1 251

1 652

3 594

7 433

4

Globaali Eurooppa

1 339

607

1 140

2 122

3 351

4 733

7 304

8 423

29 020

5

Hallinto

—

—

—

—

0

0

3

987

990

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

627

627

627

627

9

Erityisrahoitusvälineet

—

—

—

—

—

—

0

0

0

O

Innovaatiorahasto

—

—

—

—

—

—

—

4

4

Yhteensä

Yhteensä

4 830

4 830

1 765

1 765

4 201

4 201

7 640

7 640

28 030

28 030

59 820

59 820

90 044

90 044

106 867

106 867

303 197

303 197

Uuden komission perustamiseen liittyi palvelujen sisäinen uudelleenorganisointi. Siihen liittyvien transaktioiden uudelleenkohdentaminen johti maksattamatta olevan määrän siirtoon vuosien välillä. Maksattamatta olevien sitoumusten kokonaismäärä pysyy ennallaan.

4.6   MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN MÄÄRÄRAHATYYPIN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN MÄÄRÄRAHATYYPIN MUKAAN MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN OTSAKKEITTAIN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Otsake | Talousarvion määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä vuoden 2020 lopussa |
| Vuodelta 2019 siirretyt sitoumukset | Mukautukset | Tehdyt sitoumukset | Suoritetut maksut | Maksattamatta olevat määrät | Vuodelta 2019 siirretyt sitoumukset | Mukautukset | Tehdyt sitoumukset | Suoritetut maksut | Maksattamatta olevat määrät |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=1+2+3-4 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=6+7+8-9 | 11=5+10 |
| 1 | Älykäs ja osallistava kasvu | 195 138 | (1 648 ) | 84 411 | 81 035 | 196 865 | 25 490 | (232) | 5 152 | 2 506 | 27 904 | 224 769 |
| | 1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky | 37 087 | (736) | 25 257 | 21 846 | 39 762 | 3 213 | (223) | 4 058 | 2 212 | 4 837 | 44 598 |
| | 1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio | 158 051 | (912) | 59 154 | 59 190 | 157 103 | 22 277 | (10) | 1 095 | 294 | 23 067 | 180 170 |
| 2 | Kestävä kasvu: luonnonvarat | 40 451 | (122) | 59 937 | 59 707 | 40 559 | 425 | (0) | 886 | 888 | 423 | 40 982 |
| | josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet | 431 | (5) | 43 441 | 43 582 | 286 | 1 | — | 873 | 874 | — | 286 |
| 3 | Turvallisuus ja kansalaisuus | 6 004 | (118) | 7 152 | 5 919 | 7 119 | 179 | (2) | 550 | 414 | 314 | 7 433 |
| 4 | Globaali Eurooppa | 27 633 | (627) | 11 395 | 10 468 | 27 933 | 1 521 | (46) | 555 | 943 | 1 087 | 29 020 |
| 5 | Hallinto | 761 | (41) | 10 009 | 9 818 | 910 | 93 | (51) | 540 | 502 | 80 | 990 |
| | josta: toimielinten hallintomenot | 464 | (22) | 4 024 | 3 875 | 591 | 47 | (47) | 294 | 258 | 36 | 627 |
| 9 | Erityisrahoitusvälineet | 1 | (0) | 1 108 | 1 108 | 0 | | | | | | 0 |
| O | Innovaatiorahasto | | | — | — | — | — | — | 5 | 1 | 4 | 4 |
| Yhteensä | 269 987 | (2 557 ) | 174 012 | 168 056 | 273 386 | 27 708 | (330) | 7 688 | 5 254 | 29 811 | 303 197 |

miljoonaa euroa

Otsake

Talousarvion määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä vuoden 2020 lopussa

Vuodelta 2019 siirretyt sitoumukset

Mukautukset

Tehdyt sitoumukset

Suoritetut maksut

Maksattamatta olevat määrät

Vuodelta 2019 siirretyt sitoumukset

Mukautukset

Tehdyt sitoumukset

Suoritetut maksut

Maksattamatta olevat määrät

1

2

3

4

5=1+2+3-4

6

7

8

9

10=6+7+8-9

11=5+10

1

Älykäs ja osallistava kasvu

195 138

(1 648 )

84 411

81 035

196 865

25 490

(232)

5 152

2 506

27 904

224 769

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

1a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky

37 087

37 087

(736)

(736)

25 257

25 257

21 846

21 846

39 762

39 762

3 213

3 213

(223)

(223)

4 058

4 058

2 212

2 212

4 837

4 837

44 598

44 598

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

1b: Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

158 051

158 051

(912)

(912)

59 154

59 154

59 190

59 190

157 103

157 103

22 277

22 277

(10)

(10)

1 095

1 095

294

294

23 067

23 067

180 170

180 170

2

Kestävä kasvu: luonnonvarat

40 451

(122)

59 937

59 707

40 559

425

(0)

886

888

423

40 982

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

josta: markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet

431

431

(5)

(5)

43 441

43 441

43 582

43 582

286

286

1

1

—

873

873

874

874

—

286

286

3

Turvallisuus ja kansalaisuus

6 004

(118)

7 152

5 919

7 119

179

(2)

550

414

314

7 433

4

Globaali Eurooppa

27 633

(627)

11 395

10 468

27 933

1 521

(46)

555

943

1 087

29 020

5

Hallinto

761

(41)

10 009

9 818

910

93

(51)

540

502

80

990

josta: toimielinten hallintomenot

josta: toimielinten hallintomenot

464

464

(22)

(22)

4 024

4 024

3 875

3 875

591

591

47

47

(47)

(47)

294

294

258

258

36

36

627

627

9

Erityisrahoitusvälineet

1

(0)

1 108

1 108

0

0

O

Innovaatiorahasto

—

—

—

—

—

5

1

4

4

Yhteensä

Yhteensä

269 987

269 987

(2 557 )

(2 557 )

174 012

174 012

168 056

168 056

273 386

273 386

27 708

27 708

(330)

(330)

7 688

7 688

5 254

5 254

29 811

29 811

303 197

303 197

4.7   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN JAKAUTUMINEN JA MUUTOKSET

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Ohjelma | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä olevat yhteensä | Talousarviomäärärahat | Lisämäärärahat | Käytettävissä olevat yhteensä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lisätalousarviot & siirrot | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Siirrot | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 173 | — | 173 | — | 157 | 329 | 1 105 | (2) | 1 103 | — | 184 | 1 287 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 1 207 | — | 1 207 | — | 121 | 1 328 | 954 | 19 | 973 | 2 | 272 | 1 247 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 365 | 2 | 367 | — | 46 | 412 | 639 | (0) | 638 | 0 | 46 | 684 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 647 | 0 | 647 | — | 16 | 663 | 552 | 1 | 553 | 2 | 14 | 569 |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | 166 | — | 166 | — | 11 | 177 | 154 | (27) | 126 | 3 | 15 | 144 |
| | Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP) | 255 | — | 255 | — | 0 | 255 | 201 | (24) | 177 | 2 | 0 | 178 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 147 | — | 147 | — | — | 147 | 171 | (54) | 117 | — | — | 117 |
| | Horisontti 2020 | 13 486 | (0) | 13 486 | — | 3 233 | 16 719 | 11 796 | (181) | 11 615 | 79 | 4 776 | 16 470 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 398 | 0 | 398 | 3 | 92 | 492 | 417 | (71) | 346 | 36 | 137 | 519 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 418 | (0) | 418 | — | 41 | 460 | 386 | 102 | 488 | 2 | 60 | 549 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 2 885 | — | 2 885 | — | 678 | 3 563 | 2 739 | 9 | 2 748 | 7 | 787 | 3 543 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 117 | — | 117 | — | 61 | 178 | 105 | (6) | 99 | 1 | 81 | 181 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 133 | (0) | 133 | — | 12 | 145 | 124 | 21 | 145 | 0 | 15 | 160 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 1 281 | — | 1 281 | — | 6 | 1 287 | 420 | (29) | 390 | 1 | 8 | 399 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne | 2 579 | 1 | 2 580 | — | 22 | 2 602 | 1 477 | (251) | 1 225 | 2 | 23 | 1 250 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 210 | — | 210 | — | 6 | 216 | 208 | 33 | 240 | 0 | 6 | 246 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | — | — | — | — | 2 | 2 | 60 | (29) | 31 | — | 2 | 33 |
| | Erillisvirastot | 400 | (14) | 386 | — | 24 | 410 | 401 | (24) | 377 | — | 24 | 401 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 196 | (1) | 196 | — | 477 | 673 | 185 | (9) | 175 | 1 | 380 | 557 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 85 | (1) | 85 | — | 1 | 85 | 95 | (29) | 65 | — | 1 | 66 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 136 | 0 | 136 | — | 8 | 144 | 122 | 1 | 122 | — | 4 | 127 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 28 762 | (4) | 28 758 | 389 | 687 | 29 834 | 25 414 | 2 948 | 28 362 | — | 1 629 | 29 990 |
| | Siirtymäalueet | 5 964 | 83 | 6 047 | 50 | 50 | 6 147 | 4 777 | 204 | 4 981 | — | 117 | 5 097 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 8 822 | 1 757 | 10 580 | 51 | 390 | 11 021 | 7 698 | 999 | 8 697 | — | 737 | 9 434 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 236 | — | 236 | 0 | — | 236 | 202 | 98 | 300 | — | 19 | 319 |
| | Koheesiorahasto | 10 065 | (1 827 ) | 8 237 | 2 | 177 | 8 416 | 8 300 | 589 | 8 889 | — | 1 276 | 10 165 |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 2 012 | — | 2 012 | — | 10 | 2 023 | 1 285 | 231 | 1 516 | — | 155 | 1 671 |
| | Tekninen apu | 274 | 5 | 279 | — | 5 | 284 | 231 | (14) | 217 | 13 | 5 | 235 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 579 | — | 579 | — | 1 | 580 | 411 | 108 | 520 | 0 | 3 | 522 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | 145 | (14) | 131 | 25 | 96 | 252 | 603 | (64) | 539 | — | 126 | 665 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | 1 781 | — | 1 781 | — | 4 | 1 784 | 1 113 | 388 | 1 502 | — | 4 | 1 506 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 6 | — | 6 | — | 0 | 6 | 12 | (8) | 4 | — | 0 | 4 |
| Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 83 931 | (12) | 83 918 | 520 | 6 431 | 90 870 | 72 354 | 4 925 | 77 278 | 151 | 10 904 | 88 334 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 43 410 | 49 | 43 459 | 467 | 929 | 44 855 | 43 380 | 39 | 43 419 | 670 | 929 | 45 018 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 14 709 | — | 14 709 | — | 1 163 | 15 871 | 13 141 | 799 | 13 940 | 2 | 910 | 14 852 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 960 | (0) | 960 | — | 205 | 1 165 | 770 | (8) | 762 | 1 | 151 | 913 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 148 | — | 148 | — | — | 148 | 143 | 2 | 144 | — | — | 144 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 590 | — | 590 | — | 3 | 593 | 383 | 46 | 429 | 4 | 2 | 435 |
| | Erillisvirastot | 68 | — | 68 | — | 7 | 75 | 68 | — | 68 | — | 7 | 75 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 23 | — | 23 | — | 0 | 23 | 20 | (11) | 9 | — | 0 | 9 |
| | Erityistoimet | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 59 907 | 49 | 59 956 | 467 | 2 308 | 62 730 | 57 904 | 867 | 58 772 | 677 | 1 999 | 61 448 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 949 | 441 | 1 389 | — | 16 | 1 406 | 953 | 171 | 1 123 | 1 | 17 | 1 142 |
| | Kuluttajat | 30 | — | 30 | — | 1 | 31 | 28 | 2 | 30 | 1 | 1 | 31 |
| | Luova Eurooppa | 252 | 0 | 252 | — | 13 | 265 | 215 | (16) | 200 | 2 | 15 | 216 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | — | 2 700 | 2 700 | — | 750 | 3 450 | — | 2 610 | 2 610 | 0 | 750 | 3 360 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 501 | 28 | 528 | — | 126 | 655 | 670 | (217) | 454 | 1 | 161 | 616 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Oikeusasiat | 47 | (0) | 47 | — | 1 | 47 | 43 | 11 | 54 | 0 | 1 | 55 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 70 | 0 | 70 | — | 2 | 72 | 71 | 7 | 77 | 0 | 2 | 80 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 141 | 370 | 511 | — | 15 | 526 | 62 | 132 | 194 | — | 9 | 203 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 31 | 7 | 38 | — | 0 | 38 | 29 | (4) | 25 | 0 | 0 | 26 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 279 | (31) | 247 | — | 4 | 251 | 245 | (11) | 233 | 1 | 2 | 237 |
| | Terveys | 70 | 3 | 73 | — | 3 | 75 | 64 | (3) | 61 | 1 | 3 | 65 |
| | Erillisvirastot | 1 233 | (94) | 1 139 | — | 67 | 1 206 | 1 184 | (56) | 1 128 | — | 67 | 1 195 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 23 | — | 23 | — | 0 | 23 | 16 | (5) | 11 | — | 0 | 11 |
| | Erityistoimet | 106 | (0) | 106 | — | 2 | 108 | 105 | (13) | 92 | 1 | 2 | 94 |
| Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 3 729 | 3 423 | 7 152 | — | 1 000 | 8 152 | 3 685 | 2 607 | 6 293 | 9 | 1 030 | 7 331 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 1 571 | 38 | 1 609 | — | 249 | 1 858 | 1 432 | 264 | 1 696 | 6 | 448 | 2 150 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 20 | (20) | 0 | — | — | 0 | 27 | (12) | 15 | — | — | 15 |
| | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto | 233 | — | 233 | — | 7 | 240 | 233 | — | 233 | — | 7 | 240 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 19 | 66 | 85 | — | 4 | 89 | 16 | 22 | 37 | — | 3 | 40 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 21 | (17) | 4 | — | 1 | 4 | 19 | (14) | 5 | — | 1 | 5 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | 25 | — | 25 | — | 80 | 105 | 25 | — | 25 | — | 174 | 199 |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 2 671 | 174 | 2 845 | — | 64 | 2 909 | 1 966 | 639 | 2 605 | 6 | 70 | 2 681 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 3 272 | (67) | 3 206 | — | 88 | 3 294 | 2 797 | 168 | 2 965 | 13 | 134 | 3 112 |
| | Kumppanuusväline | 162 | 2 | 164 | — | 8 | 172 | 133 | (2) | 131 | 0 | 8 | 140 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 196 | (24) | 172 | — | 7 | 179 | 175 | (24) | 151 | 3 | 7 | 161 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 394 | 15 | 408 | — | 5 | 413 | 350 | 30 | 379 | 3 | 6 | 389 |
| | Humanitaarinen apu | 1 102 | 936 | 2 038 | 46 | 20 | 2 103 | 1 207 | 407 | 1 614 | 6 | 336 | 1 956 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 352 | (16) | 336 | — | 66 | 402 | 329 | 5 | 334 | 0 | 64 | 399 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 33 | — | 33 | — | 0 | 33 | 33 | (17) | 16 | 1 | 0 | 16 |
| | Erillisvirastot | 21 | — | 21 | — | 0 | 21 | 21 | (1) | 20 | — | 0 | 21 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 85 | (2) | 83 | — | 244 | 327 | 86 | 1 | 87 | 0 | 244 | 331 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 4 | (4) | — | 1 | 0 | 1 | 3 | (0) | 3 | — | 0 | 3 |
| | Erityistoimet | 81 | 7 | 88 | — | 1 | 88 | 78 | (10) | 68 | — | 1 | 69 |
| Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 10 262 | 1 089 | 11 350 | 47 | 843 | 12 240 | 8 929 | 1 457 | 10 386 | 38 | 1 503 | 11 928 |
| 5 | Eläkkeet | 2 123 | (19) | 2 104 | — | 0 | 2 104 | 2 123 | (19) | 2 104 | — | 0 | 2 104 |
| | Eurooppa-koulut | 192 | (9) | 183 | — | 17 | 200 | 192 | (9) | 183 | 0 | 17 | 201 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | — | — | — | — | — | — | 3 | 0 | 3 | 0 | — | 4 |
| | Komission hallintomenot | 3 731 | 28 | 3 759 | — | 378 | 4 137 | 3 731 | 26 | 3 757 | 328 | 379 | 4 464 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 4 226 | (1) | 4 225 | 0 | 442 | 4 667 | 4 226 | (1) | 4 225 | 499 | 443 | 5 168 |
| Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 10 272 | (1) | 10 271 | — | 837 | 11 108 | 10 275 | (2) | 10 273 | 828 | 839 | 11 941 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | 359 | (359) | — | — | — | — | 359 | (359) | — | — | — | — |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 179 | — | 179 | — | 21 | 200 | 10 | (10) | 0 | 1 | 21 | 22 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | 50 | 1 007 | 1 057 | 49 | — | 1 106 | 50 | 1 056 | 1 106 | — | — | 1 106 |
| Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 588 | 649 | 1 236 | 49 | 21 | 1 306 | 419 | 688 | 1 106 | 1 | 21 | 1 128 |
| O | Innovaatiorahasto | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 |
| Rahoituskehyksen otsake O yhteensä | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 | — | — | — | — | 1 337 | 1 337 |
| Yhteensä | 168 688 | 5 196 | 173 884 | 1 083 | 12 775 | 187 742 | 153 566 | 10 542 | 164 108 | 1 704 | 17 634 | 183 446 |

miljoonaa euroa

Ohjelma

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä olevat yhteensä

Talousarviomäärärahat

Lisämäärärahat

Käytettävissä olevat yhteensä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lisätalousarviot & siirrot

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Siirrot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

173

—

173

—

157

329

1 105

(2)

1 103

—

184

1 287

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

1 207

—

1 207

—

121

1 328

954

19

973

2

272

1 247

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

365

2

367

—

46

412

639

(0)

638

0

46

684

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

647

0

647

—

16

663

552

1

553

2

14

569

Euroopan solidaarisuusjoukot

166

—

166

—

11

177

154

(27)

126

3

15

144

Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP)

255

—

255

—

0

255

201

(24)

177

2

0

178

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

147

—

147

—

—

147

171

(54)

117

—

—

117

Horisontti 2020

13 486

(0)

13 486

—

3 233

16 719

11 796

(181)

11 615

79

4 776

16 470

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

398

0

398

3

92

492

417

(71)

346

36

137

519

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

418

(0)

418

—

41

460

386

102

488

2

60

549

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

2 885

—

2 885

—

678

3 563

2 739

9

2 748

7

787

3 543

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

117

—

117

—

61

178

105

(6)

99

1

81

181

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

133

(0)

133

—

12

145

124

21

145

0

15

160

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

1 281

—

1 281

—

6

1 287

420

(29)

390

1

8

399

Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne

2 579

1

2 580

—

22

2 602

1 477

(251)

1 225

2

23

1 250

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

210

—

210

—

6

216

208

33

240

0

6

246

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

—

—

—

—

2

2

60

(29)

31

—

2

33

Erillisvirastot

400

(14)

386

—

24

410

401

(24)

377

—

24

401

Muut toimet ja ohjelmat

196

(1)

196

—

477

673

185

(9)

175

1

380

557

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

85

(1)

85

—

1

85

95

(29)

65

—

1

66

Komission erityiset toimivaltuudet

136

0

136

—

8

144

122

1

122

—

4

127

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

28 762

(4)

28 758

389

687

29 834

25 414

2 948

28 362

—

1 629

29 990

Siirtymäalueet

5 964

83

6 047

50

50

6 147

4 777

204

4 981

—

117

5 097

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

8 822

1 757

10 580

51

390

11 021

7 698

999

8 697

—

737

9 434

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

236

—

236

0

—

236

202

98

300

—

19

319

Koheesiorahasto

10 065

(1 827 )

8 237

2

177

8 416

8 300

589

8 889

—

1 276

10 165

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

2 012

—

2 012

—

10

2 023

1 285

231

1 516

—

155

1 671

Tekninen apu

274

5

279

—

5

284

231

(14)

217

13

5

235

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

579

—

579

—

1

580

411

108

520

0

3

522

Nuorisotyöllisyysaloite

145

(14)

131

25

96

252

603

(64)

539

—

126

665

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

1 781

—

1 781

—

4

1 784

1 113

388

1 502

—

4

1 506

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

6

—

6

—

0

6

12

(8)

4

—

0

4

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

83 931

83 931

(12)

(12)

83 918

83 918

520

520

6 431

6 431

90 870

90 870

72 354

72 354

4 925

4 925

77 278

77 278

151

151

10 904

10 904

88 334

88 334

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

43 410

49

43 459

467

929

44 855

43 380

39

43 419

670

929

45 018

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

14 709

—

14 709

—

1 163

15 871

13 141

799

13 940

2

910

14 852

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

960

(0)

960

—

205

1 165

770

(8)

762

1

151

913

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

148

—

148

—

—

148

143

2

144

—

—

144

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

590

—

590

—

3

593

383

46

429

4

2

435

Erillisvirastot

68

—

68

—

7

75

68

—

68

—

7

75

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

23

—

23

—

0

23

20

(11)

9

—

0

9

Erityistoimet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

59 907

59 907

49

49

59 956

59 956

467

467

2 308

2 308

62 730

62 730

57 904

57 904

867

867

58 772

58 772

677

677

1 999

1 999

61 448

61 448

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

949

441

1 389

—

16

1 406

953

171

1 123

1

17

1 142

Kuluttajat

30

—

30

—

1

31

28

2

30

1

1

31

Luova Eurooppa

252

0

252

—

13

265

215

(16)

200

2

15

216

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

—

2 700

2 700

—

750

3 450

—

2 610

2 610

0

750

3 360

Sisäisen turvallisuuden rahasto

501

28

528

—

126

655

670

(217)

454

1

161

616

Tietotekniikkajärjestelmät

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

0

0

Oikeusasiat

47

(0)

47

—

1

47

43

11

54

0

1

55

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

70

0

70

—

2

72

71

7

77

0

2

80

Unionin pelastuspalvelumekanismi

141

370

511

—

15

526

62

132

194

—

9

203

Kansalaisten Eurooppa

31

7

38

—

0

38

29

(4)

25

0

0

26

Elintarvikkeet ja rehut

279

(31)

247

—

4

251

245

(11)

233

1

2

237

Terveys

70

3

73

—

3

75

64

(3)

61

1

3

65

Erillisvirastot

1 233

(94)

1 139

—

67

1 206

1 184

(56)

1 128

—

67

1 195

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

23

—

23

—

0

23

16

(5)

11

—

0

11

Erityistoimet

106

(0)

106

—

2

108

105

(13)

92

1

2

94

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

3 729

3 729

3 423

3 423

7 152

7 152

—

—

1 000

1 000

8 152

8 152

3 685

3 685

2 607

2 607

6 293

6 293

9

9

1 030

1 030

7 331

7 331

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

1 571

38

1 609

—

249

1 858

1 432

264

1 696

6

448

2 150

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

20

(20)

0

—

—

0

27

(12)

15

—

—

15

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

233

—

233

—

7

240

233

—

233

—

7

240

Unionin pelastuspalvelumekanismi

19

66

85

—

4

89

16

22

37

—

3

40

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

21

(17)

4

—

1

4

19

(14)

5

—

1

5

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

25

—

25

—

80

105

25

—

25

—

174

199

Euroopan naapuruusväline (ENI)

2 671

174

2 845

—

64

2 909

1 966

639

2 605

6

70

2 681

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

3 272

(67)

3 206

—

88

3 294

2 797

168

2 965

13

134

3 112

Kumppanuusväline

162

2

164

—

8

172

133

(2)

131

0

8

140

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

196

(24)

172

—

7

179

175

(24)

151

3

7

161

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

394

15

408

—

5

413

350

30

379

3

6

389

Humanitaarinen apu

1 102

936

2 038

46

20

2 103

1 207

407

1 614

6

336

1 956

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

352

(16)

336

—

66

402

329

5

334

0

64

399

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

33

—

33

—

0

33

33

(17)

16

1

0

16

Erillisvirastot

21

—

21

—

0

21

21

(1)

20

—

0

21

Muut toimet ja ohjelmat

85

(2)

83

—

244

327

86

1

87

0

244

331

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

4

(4)

—

1

0

1

3

(0)

3

—

0

3

Erityistoimet

81

7

88

—

1

88

78

(10)

68

—

1

69

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

10 262

10 262

1 089

1 089

11 350

11 350

47

47

843

843

12 240

12 240

8 929

8 929

1 457

1 457

10 386

10 386

38

38

1 503

1 503

11 928

11 928

5

Eläkkeet

2 123

(19)

2 104

—

0

2 104

2 123

(19)

2 104

—

0

2 104

Eurooppa-koulut

192

(9)

183

—

17

200

192

(9)

183

0

17

201

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

—

—

—

—

—

—

3

0

3

0

—

4

Komission hallintomenot

3 731

28

3 759

—

378

4 137

3 731

26

3 757

328

379

4 464

Muiden toimielinten hallintomenot

4 226

(1)

4 225

0

442

4 667

4 226

(1)

4 225

499

443

5 168

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

10 272

10 272

(1)

(1)

10 271

10 271

—

—

837

837

11 108

11 108

10 275

10 275

(2)

(2)

10 273

10 273

828

828

839

839

11 941

11 941

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

359

(359)

—

—

—

—

359

(359)

—

—

—

—

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

179

—

179

—

21

200

10

(10)

0

1

21

22

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

50

1 007

1 057

49

—

1 106

50

1 056

1 106

—

—

1 106

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

588

588

649

649

1 236

1 236

49

49

21

21

1 306

1 306

419

419

688

688

1 106

1 106

1

1

21

21

1 128

1 128

O

Innovaatiorahasto

—

—

—

—

1 337

1 337

—

—

—

—

1 337

1 337

Rahoituskehyksen otsake O yhteensä

Rahoituskehyksen otsake O yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

1 337

1 337

1 337

1 337

—

—

—

—

—

—

—

—

1 337

1 337

1 337

1 337

Yhteensä

Yhteensä

168 688

168 688

5 196

5 196

173 884

173 884

1 083

1 083

12 775

12 775

187 742

187 742

153 566

153 566

10 542

10 542

164 108

164 108

1 704

1 704

17 634

17 634

183 446

183 446

4.8   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Ohjelma | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2021 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 329 | 173 | — | 148 | 321 | 97 % | 8 | — | 8 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 1 328 | 1 207 | — | 105 | 1 312 | 99 % | 16 | — | 16 | — | — | 0 | 0 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 412 | 367 | — | 29 | 396 | 96 % | 16 | — | 16 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 663 | 647 | — | 16 | 663 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | 177 | 166 | — | 7 | 173 | 98 % | 4 | — | 4 | — | — | — | — |
| | Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP) | 255 | 255 | — | 0 | 255 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 147 | 147 | — | — | 147 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Horisontti 2020 | 16 719 | 13 485 | — | 2 925 | 16 411 | 98 % | 307 | — | 307 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 492 | 386 | 3 | 26 | 415 | 84 % | 66 | 12 | 77 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 460 | 418 | — | 30 | 448 | 98 % | 11 | — | 11 | 0 | — | — | 0 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 3 563 | 2 885 | — | 595 | 3 481 | 98 % | 82 | — | 82 | 0 | — | — | 0 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 178 | 116 | — | 49 | 164 | 92 % | 12 | — | 12 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 145 | 133 | — | 11 | 144 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 1 287 | 1 281 | — | 1 | 1 282 | 100 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne | 2 602 | 2 580 | — | 4 | 2 584 | 99 % | 18 | — | 18 | 0 | — | — | 0 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 216 | 210 | — | 6 | 216 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 2 | — | — | 0 | 0 | 7 % | 2 | — | 2 | — | — | — | — |
| | Erillisvirastot | 410 | 385 | — | 18 | 403 | 98 % | 6 | 1 | 7 | 0 | — | — | 0 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 673 | 195 | — | 83 | 278 | 41 % | 394 | — | 394 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 85 | 83 | — | — | 83 | 98 % | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 0 | 1 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 144 | 135 | — | 3 | 138 | 96 % | 5 | — | 5 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 29 834 | 28 758 | 389 | 579 | 29 726 | 100 % | 65 | — | 65 | — | — | 43 | 43 |
| | Siirtymäalueet | 6 147 | 6 047 | 50 | 50 | 6 147 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 11 021 | 10 571 | 51 | 197 | 10 819 | 98 % | 185 | 8 | 193 | — | — | 8 | 8 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 236 | 236 | 0 | — | 236 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Koheesiorahasto | 8 416 | 8 237 | 2 | 165 | 8 404 | 100 % | 11 | — | 11 | — | — | — | — |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 2 023 | 2 012 | — | — | 2 012 | 99 % | 3 | — | 3 | — | — | 7 | 7 |
| | Tekninen apu | 284 | 278 | — | 4 | 282 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | — | 0 | 2 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 580 | 579 | — | 1 | 579 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | 252 | 131 | 25 | 96 | 252 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | 1 784 | 1 781 | — | 3 | 1 784 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 6 | 6 | — | — | 6 | 98 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 90 870 | 83 890 | 520 | 5 152 | 89 563 | 99 % | 1 219 | 22 | 1 241 | 6 | — | 59 | 65 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 44 855 | 42 979 | 463 | 873 | 44 315 | 99 % | 56 | 475 | 531 | 5 | 4 | 0 | 9 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 15 871 | 14 708 | — | 0 | 14 709 | 93 % | 260 | — | 260 | 0 | — | 903 | 903 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 1 165 | 960 | — | 3 | 963 | 83 % | 129 | — | 129 | 0 | — | 74 | 74 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 148 | 148 | — | — | 148 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 593 | 590 | — | 3 | 592 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Erillisvirastot | 75 | 68 | — | 7 | 75 | 99 % | 1 | — | 1 | — | — | 0 | 0 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 23 | 22 | — | — | 22 | 99 % | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| | Erityistoimet | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 62 730 | 59 475 | 463 | 886 | 60 823 | 97 % | 445 | 475 | 920 | 6 | 4 | 976 | 986 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 1 406 | 1 389 | — | 15 | 1 404 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Kuluttajat | 31 | 30 | — | 1 | 30 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Luova Eurooppa | 265 | 252 | — | 11 | 263 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 3 450 | 2 700 | — | 333 | 3 033 | 88 % | 417 | — | 417 | — | — | — | — |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 655 | 528 | — | 124 | 652 | 100 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Oikeusasiat | 47 | 47 | — | 0 | 47 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 72 | 70 | — | 1 | 71 | 98 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 526 | 511 | — | 14 | 525 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 38 | 38 | — | 0 | 38 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 251 | 247 | — | 2 | 249 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Terveys | 75 | 72 | — | 2 | 74 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Erillisvirastot | 1 206 | 1 139 | — | 47 | 1 186 | 98 % | 20 | — | 20 | 0 | — | — | 0 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 23 | 23 | — | — | 23 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Erityistoimet | 108 | 106 | — | 0 | 106 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 8 152 | 7 152 | — | 550 | 7 702 | 94 % | 450 | — | 450 | 1 | — | 0 | 1 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 1 858 | 1 609 | — | 172 | 1 780 | 96 % | 77 | — | 77 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 0 | 0 | — | — | 0 | 95 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto | 240 | 233 | — | 7 | 240 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 89 | 85 | — | 3 | 87 | 98 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 4 | 4 | — | 1 | 4 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | 105 | 25 | — | 79 | 104 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 2 909 | 2 845 | — | 16 | 2 861 | 98 % | 48 | — | 48 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 3 294 | 3 206 | — | 63 | 3 268 | 99 % | 25 | — | 25 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Kumppanuusväline | 172 | 164 | — | 3 | 168 | 98 % | 4 | — | 4 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 179 | 172 | — | 4 | 176 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 413 | 408 | — | 4 | 413 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Humanitaarinen apu | 2 103 | 2 038 | 46 | 13 | 2 097 | 100 % | 6 | — | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 402 | 336 | — | 43 | 379 | 94 % | 23 | — | 23 | 0 | — | — | 0 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 33 | 33 | — | — | 33 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Erillisvirastot | 21 | 21 | — | — | 21 | 99 % | 0 | — | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 327 | 82 | — | 146 | 228 | 70 % | 98 | — | 98 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 1 | — | 1 | — | 1 | 98 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Erityistoimet | 88 | 88 | — | 0 | 88 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 12 240 | 11 349 | 47 | 555 | 11 950 | 98 % | 288 | — | 288 | 1 | — | 0 | 2 |
| 5 | Eläkkeet | 2 104 | 2 096 | — | — | 2 096 | 100 % | — | — | — | 8 | — | 0 | 8 |
| | Eurooppa-koulut | 200 | 183 | — | 14 | 197 | 98 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Komission hallintomenot | 4 137 | 3 705 | — | 231 | 3 937 | 95 % | 146 | — | 146 | 53 | — | 1 | 54 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 4 667 | 4 024 | 0 | 294 | 4 319 | 93 % | 142 | 85 | 226 | 116 | 0 | 6 | 122 |
| Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 11 108 | 10 009 | — | 540 | 10 548 | 95 % | 291 | 85 | 376 | 178 | — | 6 | 184 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 200 | 2 | — | — | 2 | 1 % | 13 | — | 13 | 177 | — | 8 | 185 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | 1 106 | 1 057 | 49 | — | 1 106 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 1 306 | 1 059 | 49 | — | 1 108 | 85 % | 13 | — | 13 | 177 | — | 8 | 185 |
| O | Innovaatiorahasto | 1 337 | — | — | 5 | 5 | 0 % | 1 332 | — | 1 332 | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake O yhteensä | 1 337 | — | — | 5 | 5 | 0 % | 1 332 | — | 1 332 | — | — | — | — |
| Yhteensä | 187 742 | 172 933 | 1 078 | 7 688 | 181 699 | 97 % | 4 038 | 582 | 4 620 | 369 | 4 | 1 050 | 1 423 |

miljoonaa euroa

Ohjelma

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2021 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

329

173

—

148

321

97 %

8

—

8

0

—

—

0

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

1 328

1 207

—

105

1 312

99 %

16

—

16

—

—

0

0

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

412

367

—

29

396

96 %

16

—

16

0

—

—

0

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

663

647

—

16

663

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Euroopan solidaarisuusjoukot

177

166

—

7

173

98 %

4

—

4

—

—

—

—

Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP)

255

255

—

0

255

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

147

147

—

—

147

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Horisontti 2020

16 719

13 485

—

2 925

16 411

98 %

307

—

307

1

—

0

1

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

492

386

3

26

415

84 %

66

12

77

0

—

0

0

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

460

418

—

30

448

98 %

11

—

11

0

—

—

0

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

3 563

2 885

—

595

3 481

98 %

82

—

82

0

—

—

0

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

178

116

—

49

164

92 %

12

—

12

1

—

0

1

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

145

133

—

11

144

99 %

1

—

1

0

—

—

0

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

1 287

1 281

—

1

1 282

100 %

4

—

4

0

—

—

0

Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne

2 602

2 580

—

4

2 584

99 %

18

—

18

0

—

—

0

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

216

210

—

6

216

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

2

—

—

0

0

7 %

2

—

2

—

—

—

—

Erillisvirastot

410

385

—

18

403

98 %

6

1

7

0

—

—

0

Muut toimet ja ohjelmat

673

195

—

83

278

41 %

394

—

394

1

—

0

1

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

85

83

—

—

83

98 %

0

1

1

0

—

0

1

Komission erityiset toimivaltuudet

144

135

—

3

138

96 %

5

—

5

1

—

0

1

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

29 834

28 758

389

579

29 726

100 %

65

—

65

—

—

43

43

Siirtymäalueet

6 147

6 047

50

50

6 147

100 %

0

—

0

—

—

0

0

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

11 021

10 571

51

197

10 819

98 %

185

8

193

—

—

8

8

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

236

236

0

—

236

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Koheesiorahasto

8 416

8 237

2

165

8 404

100 %

11

—

11

—

—

—

—

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

2 023

2 012

—

—

2 012

99 %

3

—

3

—

—

7

7

Tekninen apu

284

278

—

4

282

99 %

0

—

0

1

—

0

2

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

580

579

—

1

579

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Nuorisotyöllisyysaloite

252

131

25

96

252

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

1 784

1 781

—

3

1 784

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

6

6

—

—

6

98 %

0

—

0

—

—

0

0

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

90 870

90 870

83 890

83 890

520

520

5 152

5 152

89 563

89 563

99 %

99 %

1 219

1 219

22

22

1 241

1 241

6

6

—

—

59

59

65

65

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

44 855

42 979

463

873

44 315

99 %

56

475

531

5

4

0

9

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

15 871

14 708

—

0

14 709

93 %

260

—

260

0

—

903

903

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

1 165

960

—

3

963

83 %

129

—

129

0

—

74

74

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

148

148

—

—

148

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

593

590

—

3

592

100 %

1

—

1

0

—

0

0

Erillisvirastot

75

68

—

7

75

99 %

1

—

1

—

—

0

0

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

23

22

—

—

22

99 %

—

—

—

0

—

0

0

Erityistoimet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

62 730

62 730

59 475

59 475

463

463

886

886

60 823

60 823

97 %

97 %

445

445

475

475

920

920

6

6

4

4

976

976

986

986

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

1 406

1 389

—

15

1 404

100 %

2

—

2

0

—

—

0

Kuluttajat

31

30

—

1

30

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Luova Eurooppa

265

252

—

11

263

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

3 450

2 700

—

333

3 033

88 %

417

—

417

—

—

—

—

Sisäisen turvallisuuden rahasto

655

528

—

124

652

100 %

2

—

2

0

—

—

0

Tietotekniikkajärjestelmät

0

—

—

—

—

—

0

—

0

—

—

—

—

Oikeusasiat

47

47

—

0

47

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

72

70

—

1

71

98 %

1

—

1

0

—

0

0

Unionin pelastuspalvelumekanismi

526

511

—

14

525

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Kansalaisten Eurooppa

38

38

—

0

38

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Elintarvikkeet ja rehut

251

247

—

2

249

99 %

2

—

2

0

—

0

0

Terveys

75

72

—

2

74

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Erillisvirastot

1 206

1 139

—

47

1 186

98 %

20

—

20

0

—

—

0

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

23

23

—

—

23

100 %

0

—

0

0

—

0

0

Erityistoimet

108

106

—

0

106

99 %

1

—

1

0

—

0

0

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

8 152

8 152

7 152

7 152

—

—

550

550

7 702

7 702

94 %

94 %

450

450

—

—

450

450

1

1

—

—

0

0

1

1

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

1 858

1 609

—

172

1 780

96 %

77

—

77

1

—

0

1

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

0

0

—

—

0

95 %

—

—

—

0

—

—

0

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

240

233

—

7

240

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

89

85

—

3

87

98 %

1

—

1

—

—

—

—

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

4

4

—

1

4

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

105

25

—

79

104

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Euroopan naapuruusväline (ENI)

2 909

2 845

—

16

2 861

98 %

48

—

48

0

—

0

0

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

3 294

3 206

—

63

3 268

99 %

25

—

25

0

—

0

0

Kumppanuusväline

172

164

—

3

168

98 %

4

—

4

0

—

0

0

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

179

172

—

4

176

98 %

3

—

3

0

—

0

0

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

413

408

—

4

413

100 %

1

—

1

0

—

0

0

Humanitaarinen apu

2 103

2 038

46

13

2 097

100 %

6

—

6

0

—

—

0

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

402

336

—

43

379

94 %

23

—

23

0

—

—

0

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

33

33

—

—

33

99 %

0

—

0

0

—

—

0

Erillisvirastot

21

21

—

—

21

99 %

0

—

0

—

—

0

0

Muut toimet ja ohjelmat

327

82

—

146

228

70 %

98

—

98

0

—

0

0

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

1

—

1

—

1

98 %

0

—

0

—

—

—

—

Erityistoimet

88

88

—

0

88

99 %

1

—

1

0

—

—

0

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

12 240

12 240

11 349

11 349

47

47

555

555

11 950

11 950

98 %

98 %

288

288

—

—

288

288

1

1

—

—

0

0

2

2

5

Eläkkeet

2 104

2 096

—

—

2 096

100 %

—

—

—

8

—

0

8

Eurooppa-koulut

200

183

—

14

197

98 %

3

—

3

0

—

—

0

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Komission hallintomenot

4 137

3 705

—

231

3 937

95 %

146

—

146

53

—

1

54

Muiden toimielinten hallintomenot

4 667

4 024

0

294

4 319

93 %

142

85

226

116

0

6

122

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

11 108

11 108

10 009

10 009

—

—

540

540

10 548

10 548

95 %

95 %

291

291

85

85

376

376

178

178

—

—

6

6

184

184

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

200

2

—

—

2

1 %

13

—

13

177

—

8

185

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

1 106

1 057

49

—

1 106

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

1 306

1 306

1 059

1 059

49

49

—

—

1 108

1 108

85 %

85 %

13

13

—

—

13

13

177

177

—

—

8

8

185

185

O

Innovaatiorahasto

1 337

—

—

5

5

0 %

1 332

—

1 332

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake O yhteensä

Rahoituskehyksen otsake O yhteensä

1 337

1 337

—

—

—

—

5

5

5

5

0 %

0 %

1 332

1 332

—

—

1 332

1 332

—

—

—

—

—

—

—

—

Yhteensä

Yhteensä

187 742

187 742

172 933

172 933

1 078

1 078

7 688

7 688

181 699

181 699

97 %

97 %

4 038

4 038

582

582

4 620

4 620

369

369

4

4

1 050

1 050

1 423

1 423

4.9   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Ohjelma | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut | Vuodelle 2021 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siirretyt | Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 1 287 | 1 103 | — | 156 | 1 259 | 98 % | 0 | — | 28 | 28 | 0 | — | — | 0 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 1 247 | 971 | 2 | 30 | 1 003 | 80 % | 1 | — | 242 | 244 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 684 | 637 | 0 | 1 | 639 | 93 % | 1 | — | 44 | 45 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 569 | 551 | 2 | 14 | 566 | 100 % | 2 | — | 0 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | 144 | 125 | 3 | 6 | 134 | 92 % | 2 | — | 9 | 11 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP) | 178 | 176 | 2 | — | 178 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 117 | 117 | — | — | 117 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horisontti 2020 | 16 470 | 11 524 | 69 | 1 615 | 13 207 | 80 % | 83 | — | 3 160 | 3 243 | 8 | 10 | 1 | 19 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 519 | 302 | 29 | 13 | 344 | 66 % | 31 | 12 | 124 | 167 | 1 | 7 | 0 | 8 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 549 | 486 | 2 | 35 | 522 | 95 % | 2 | — | 25 | 27 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 3 543 | 2 742 | 7 | 320 | 3 068 | 87 % | 7 | — | 467 | 474 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 181 | 96 | 0 | 37 | 134 | 74 % | 1 | — | 36 | 37 | 1 | 1 | 8 | 10 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 160 | 143 | 0 | 9 | 152 | 95 % | 0 | — | 6 | 6 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 399 | 389 | 0 | 1 | 390 | 98 % | 1 | — | 7 | 9 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne | 1 250 | 1 224 | 1 | 12 | 1 237 | 99 % | 1 | — | 12 | 13 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 246 | 240 | 0 | 5 | 246 | 100 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 33 | 30 | — | 0 | 30 | 92 % | 0 | — | 2 | 2 | 1 | — | — | 1 |
| | Erillisvirastot | 401 | 377 | — | 17 | 394 | 98 % | 0 | — | 6 | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 557 | 172 | 1 | 77 | 250 | 45 % | 1 | — | 303 | 304 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 66 | 64 | — | 1 | 65 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 127 | 120 | — | 2 | 122 | 97 % | 0 | — | 2 | 2 | 2 | — | 0 | 2 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 29 990 | 28 362 | — | 1 587 | 29 949 | 100 % | 0 | — | 41 | 41 | — | — | — | — |
| | Siirtymäalueet | 5 097 | 4 981 | — | 116 | 5 097 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 | 0 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 9 434 | 8 697 | — | 737 | 9 434 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 319 | 300 | — | 19 | 319 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Koheesiorahasto | 10 165 | 8 889 | — | 1 276 | 10 165 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 1 671 | 1 516 | — | 155 | 1 671 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Tekninen apu | 235 | 202 | 11 | 4 | 217 | 92 % | 14 | — | 0 | 15 | 1 | 2 | 0 | 3 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 522 | 519 | 0 | 3 | 522 | 100 % | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | 665 | 539 | — | 63 | 602 | 91 % | 0 | — | 63 | 63 | — | — | — | — |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | 1 506 | 1 502 | — | 3 | 1 505 | 100 % | — | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 4 | 4 | — | 0 | 4 | 98 % | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 88 334 | 77 097 | 129 | 6 316 | 83 541 | 95 % | 149 | 12 | 4 579 | 4 740 | 21 | 23 | 9 | 53 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 45 018 | 42 919 | 664 | 873 | 44 456 | 99 % | 18 | 475 | 56 | 548 | 8 | 6 | 0 | 14 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 14 852 | 13 938 | 2 | 670 | 14 609 | 98 % | 2 | — | 240 | 242 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 913 | 760 | 1 | 110 | 871 | 95 % | 1 | — | 41 | 42 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 144 | 144 | — | — | 144 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 435 | 426 | 4 | 2 | 431 | 99 % | 4 | — | 0 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Erillisvirastot | 75 | 68 | — | 7 | 75 | 99 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 9 | 9 | — | — | 9 | 99 % | 0 | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| | Erityistoimet | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 61 448 | 58 263 | 670 | 1 662 | 60 595 | 99 % | 24 | 475 | 338 | 837 | 9 | 6 | 0 | 16 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 1 142 | 1 121 | 1 | 15 | 1 137 | 100 % | 2 | — | 2 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kuluttajat | 31 | 29 | 0 | 1 | 30 | 96 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Luova Eurooppa | 216 | 198 | 1 | 7 | 206 | 95 % | 2 | — | 7 | 9 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 3 360 | 2 231 | 0 | 333 | 2 565 | 76 % | — | 379 | 417 | 795 | — | 0 | — | 0 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 616 | 451 | 1 | 14 | 467 | 76 % | 2 | — | 147 | 149 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 0 | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Oikeusasiat | 55 | 51 | 0 | 0 | 52 | 95 % | 0 | — | 0 | 1 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 80 | 75 | 0 | 1 | 76 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 203 | 194 | — | 8 | 202 | 100 % | 0 | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Kansalaisten Eurooppa | 26 | 25 | 0 | 0 | 25 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 237 | 232 | 1 | 1 | 234 | 99 % | 1 | — | 2 | 3 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Terveys | 65 | 59 | 1 | 2 | 62 | 95 % | 1 | — | 1 | 2 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| | Erillisvirastot | 1 195 | 1 126 | — | 47 | 1 173 | 98 % | 0 | 2 | 20 | 22 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 11 | 11 | — | 0 | 11 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Erityistoimet | 94 | 91 | 1 | 0 | 92 | 98 % | 1 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 7 331 | 5 896 | 7 | 430 | 6 333 | 86 % | 11 | 381 | 600 | 991 | 5 | 2 | 0 | 7 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 2 150 | 1 688 | 5 | 236 | 1 930 | 90 % | 7 | — | 212 | 219 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 15 | 15 | — | — | 15 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto | 240 | 233 | — | 7 | 240 | 100 % | — | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 40 | 21 | — | 1 | 21 | 53 % | 0 | 17 | 2 | 19 | — | — | — | — |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 5 | 5 | — | 0 | 5 | 87 % | — | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | 199 | 25 | — | 174 | 199 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 2 681 | 2 600 | 6 | 43 | 2 649 | 99 % | 5 | — | 27 | 32 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 3 112 | 2 954 | 12 | 77 | 3 043 | 98 % | 11 | — | 57 | 68 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Kumppanuusväline | 140 | 130 | 0 | 4 | 134 | 96 % | 0 | — | 4 | 4 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 161 | 147 | 2 | 3 | 152 | 95 % | 4 | — | 4 | 8 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 389 | 376 | 3 | 4 | 382 | 98 % | 4 | — | 3 | 6 | 0 | 1 | 0 | 1 |
| | Humanitaarinen apu | 1 956 | 1 609 | 5 | 304 | 1 918 | 98 % | 5 | — | 32 | 37 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 399 | 333 | 0 | 56 | 390 | 98 % | 0 | — | 8 | 8 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 16 | 15 | 0 | 0 | 15 | 92 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Erillisvirastot | 21 | 20 | — | 0 | 20 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | — |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 331 | 87 | 0 | 140 | 227 | 68 % | — | — | 105 | 105 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 3 | 3 | — | — | 3 | 87 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Erityistoimet | 69 | 67 | — | 0 | 68 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 11 928 | 10 328 | 35 | 1 049 | 11 412 | 96 % | 37 | 17 | 454 | 508 | 4 | 4 | 1 | 8 |
| 5 | Eläkkeet | 2 104 | 2 096 | — | — | 2 096 | 100 % | 0 | — | — | 0 | 8 | — | 0 | 8 |
| | Eurooppa-koulut | 201 | 183 | 0 | 13 | 197 | 98 % | 0 | — | 4 | 4 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 4 | 3 | 0 | — | 4 | 99 % | 0 | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Komission hallintomenot | 4 464 | 3 393 | 307 | 189 | 3 889 | 87 % | 311 | — | 188 | 499 | 53 | 21 | 2 | 76 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 5 168 | 3 435 | 440 | 258 | 4 134 | 80 % | 585 | 85 | 182 | 852 | 120 | 59 | 3 | 182 |
| Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 11 941 | 9 111 | 748 | 460 | 10 319 | 86 % | 895 | 85 | 375 | 1 355 | 182 | 80 | 5 | 266 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | — | — | — | — | — | — | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 22 | — | 0 | 2 | 2 | 11 % | 0 | — | 13 | 13 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | 1 106 | 1 106 | — | — | 1 106 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 1 128 | 1 106 | 0 | 2 | 1 108 | 98 % | 0 | — | 13 | 13 | 0 | 0 | 6 | 6 |
| O | Innovaatiorahasto | 1 337 | — | — | 1 | 1 | 0 % | — | — | 1 336 | 1 336 | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake O yhteensä | 1 337 | — | — | 1 | 1 | 0 % | — | — | 1 336 | 1 336 | — | — | — | — |
| Yhteensä | 183 446 | 161 801 | 1 589 | 9 920 | 173 310 | 94 % | 1 116 | 969 | 7 694 | 9 779 | 221 | 115 | 20 | 357 |

miljoonaa euroa

Ohjelma

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Vuodelle 2021 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siirretyt

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

1 287

1 103

—

156

1 259

98 %

0

—

28

28

0

—

—

0

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

1 247

971

2

30

1 003

80 %

1

—

242

244

0

0

0

0

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

684

637

0

1

639

93 %

1

—

44

45

0

0

—

0

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

569

551

2

14

566

100 %

2

—

0

2

0

0

—

0

Euroopan solidaarisuusjoukot

144

125

3

6

134

92 %

2

—

9

11

0

0

—

0

Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP)

178

176

2

—

178

100 %

0

—

0

0

0

0

—

0

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

117

117

—

—

117

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Horisontti 2020

16 470

11 524

69

1 615

13 207

80 %

83

—

3 160

3 243

8

10

1

19

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

519

302

29

13

344

66 %

31

12

124

167

1

7

0

8

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

549

486

2

35

522

95 %

2

—

25

27

0

0

0

0

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

3 543

2 742

7

320

3 068

87 %

7

—

467

474

0

0

0

1

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

181

96

0

37

134

74 %

1

—

36

37

1

1

8

10

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

160

143

0

9

152

95 %

0

—

6

6

2

0

—

2

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

399

389

0

1

390

98 %

1

—

7

9

0

0

—

0

Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne

1 250

1 224

1

12

1 237

99 %

1

—

12

13

0

1

—

1

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

246

240

0

5

246

100 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

33

30

—

0

30

92 %

0

—

2

2

1

—

—

1

Erillisvirastot

401

377

—

17

394

98 %

0

—

6

6

0

—

—

0

Muut toimet ja ohjelmat

557

172

1

77

250

45 %

1

—

303

304

2

1

0

3

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

66

64

—

1

65

98 %

0

0

0

1

1

—

0

1

Komission erityiset toimivaltuudet

127

120

—

2

122

97 %

0

—

2

2

2

—

0

2

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

29 990

28 362

—

1 587

29 949

100 %

0

—

41

41

—

—

—

—

Siirtymäalueet

5 097

4 981

—

116

5 097

100 %

0

—

0

0

—

—

0

0

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

9 434

8 697

—

737

9 434

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

319

300

—

19

319

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Koheesiorahasto

10 165

8 889

—

1 276

10 165

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

1 671

1 516

—

155

1 671

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Tekninen apu

235

202

11

4

217

92 %

14

—

0

15

1

2

0

3

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

522

519

0

3

522

100 %

0

—

—

0

0

0

—

0

Nuorisotyöllisyysaloite

665

539

—

63

602

91 %

0

—

63

63

—

—

—

—

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

1 506

1 502

—

3

1 505

100 %

—

—

1

1

0

—

—

0

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

4

4

—

0

4

98 %

0

—

—

—

0

—

0

0

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

88 334

88 334

77 097

77 097

129

129

6 316

6 316

83 541

83 541

95 %

95 %

149

149

12

12

4 579

4 579

4 740

4 740

21

21

23

23

9

9

53

53

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

45 018

42 919

664

873

44 456

99 %

18

475

56

548

8

6

0

14

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

14 852

13 938

2

670

14 609

98 %

2

—

240

242

1

0

—

1

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

913

760

1

110

871

95 %

1

—

41

42

0

0

0

0

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

144

144

—

—

144

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

435

426

4

2

431

99 %

4

—

0

4

0

0

—

0

Erillisvirastot

75

68

—

7

75

99 %

0

—

1

1

0

—

0

0

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

9

9

—

—

9

99 %

0

—

—

—

0

—

0

0

Erityistoimet

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

61 448

61 448

58 263

58 263

670

670

1 662

1 662

60 595

60 595

99 %

99 %

24

24

475

475

338

338

837

837

9

9

6

6

0

0

16

16

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

1 142

1 121

1

15

1 137

100 %

2

—

2

4

0

0

—

0

Kuluttajat

31

29

0

1

30

96 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Luova Eurooppa

216

198

1

7

206

95 %

2

—

7

9

0

0

0

1

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

3 360

2 231

0

333

2 565

76 %

—

379

417

795

—

0

—

0

Sisäisen turvallisuuden rahasto

616

451

1

14

467

76 %

2

—

147

149

0

0

—

0

Tietotekniikkajärjestelmät

0

—

—

—

—

—

0

—

0

0

—

—

—

—

Oikeusasiat

55

51

0

0

52

95 %

0

—

0

1

2

0

—

2

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

80

75

0

1

76

95 %

1

—

1

2

2

0

0

2

Unionin pelastuspalvelumekanismi

203

194

—

8

202

100 %

0

—

1

1

—

—

—

—

Kansalaisten Eurooppa

26

25

0

0

25

98 %

0

—

0

0

0

0

0

0

Elintarvikkeet ja rehut

237

232

1

1

234

99 %

1

—

2

3

0

0

—

0

Terveys

65

59

1

2

62

95 %

1

—

1

2

1

0

0

1

Erillisvirastot

1 195

1 126

—

47

1 173

98 %

0

2

20

22

0

—

0

0

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

11

11

—

0

11

100 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Erityistoimet

94

91

1

0

92

98 %

1

—

1

2

0

0

0

0

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

7 331

7 331

5 896

5 896

7

7

430

430

6 333

6 333

86 %

86 %

11

11

381

381

600

600

991

991

5

5

2

2

0

0

7

7

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

2 150

1 688

5

236

1 930

90 %

7

—

212

219

1

1

0

2

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

15

15

—

—

15

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

240

233

—

7

240

100 %

—

—

0

0

—

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

40

21

—

1

21

53 %

0

17

2

19

—

—

—

—

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

5

5

—

0

5

87 %

—

—

1

1

—

—

—

—

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

199

25

—

174

199

100 %

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopan naapuruusväline (ENI)

2 681

2 600

6

43

2 649

99 %

5

—

27

32

0

0

0

1

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

3 112

2 954

12

77

3 043

98 %

11

—

57

68

0

1

0

1

Kumppanuusväline

140

130

0

4

134

96 %

0

—

4

4

1

0

—

1

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

161

147

2

3

152

95 %

4

—

4

8

0

0

0

1

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

389

376

3

4

382

98 %

4

—

3

6

0

1

0

1

Humanitaarinen apu

1 956

1 609

5

304

1 918

98 %

5

—

32

37

0

1

—

1

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

399

333

0

56

390

98 %

0

—

8

8

0

0

—

0

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

16

15

0

0

15

92 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Erillisvirastot

21

20

—

0

20

99 %

0

—

0

0

—

—

—

—

Muut toimet ja ohjelmat

331

87

0

140

227

68 %

—

—

105

105

0

0

—

0

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

3

3

—

—

3

87 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Erityistoimet

69

67

—

0

68

98 %

0

—

0

0

1

—

—

1

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

11 928

11 928

10 328

10 328

35

35

1 049

1 049

11 412

11 412

96 %

96 %

37

37

17

17

454

454

508

508

4

4

4

4

1

1

8

8

5

Eläkkeet

2 104

2 096

—

—

2 096

100 %

0

—

—

0

8

—

0

8

Eurooppa-koulut

201

183

0

13

197

98 %

0

—

4

4

0

0

—

0

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

4

3

0

—

4

99 %

0

0

—

0

0

—

—

0

Komission hallintomenot

4 464

3 393

307

189

3 889

87 %

311

—

188

499

53

21

2

76

Muiden toimielinten hallintomenot

5 168

3 435

440

258

4 134

80 %

585

85

182

852

120

59

3

182

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

11 941

11 941

9 111

9 111

748

748

460

460

10 319

10 319

86 %

86 %

895

895

85

85

375

375

1 355

1 355

182

182

80

80

5

5

266

266

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

—

—

—

—

—

—

0

—

—

—

—

—

—

—

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

22

—

0

2

2

11 %

0

—

13

13

0

0

6

6

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

1 106

1 106

—

—

1 106

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

1 128

1 128

1 106

1 106

0

0

2

2

1 108

1 108

98 %

98 %

0

0

—

—

13

13

13

13

0

0

0

0

6

6

6

6

O

Innovaatiorahasto

1 337

—

—

1

1

0 %

—

—

1 336

1 336

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake O yhteensä

Rahoituskehyksen otsake O yhteensä

1 337

1 337

—

—

—

—

1

1

1

1

0 %

0 %

—

—

—

—

1 336

1 336

1 336

1 336

—

—

—

—

—

—

—

—

Yhteensä

Yhteensä

183 446

183 446

161 801

161 801

1 589

1 589

9 920

9 920

173 310

173 310

94 %

94 %

1 116

1 116

969

969

7 694

7 694

9 779

9 779

221

221

115

115

20

20

357

357

4.10   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN MUUTOKSET

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Ohjelma | Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden sitoumukset | Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä varainhoitovuoden lopussa |
| Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset | Puretut sitoumukset / uudelleenarvostukset / peruutukset | Maksut | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa | Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset | Maksut | Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle | Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa |
| 1 | 2 | 3 | 4=1+2+3 | 5 | 6 | 7 | 8=5+6+7 | 9=4+8 |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 1 905 | (0) | (1 123 ) | 782 | 321 | (136) | — | 185 | 967 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 957 | (2) | (518) | 437 | 1 312 | (486) | — | 826 | 1 263 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 1 305 | (0) | (580) | 725 | 396 | (59) | (1) | 337 | 1 062 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 507 | (1) | (468) | 38 | 663 | (98) | — | 564 | 602 |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | 55 | (1) | (16) | 38 | 173 | (118) | — | 55 | 93 |
| | Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP) | 245 | (0) | (178) | 67 | 255 | (0) | — | 255 | 322 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 583 | — | (114) | 469 | 147 | (3) | — | 144 | 613 |
| | Horisontti 2020 | 22 356 | (595) | (8 146 ) | 13 615 | 16 411 | (5 061 ) | (5) | 11 345 | 24 959 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 295 | (8) | (122) | 166 | 415 | (222) | (0) | 192 | 358 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 993 | (23) | (456) | 514 | 448 | (66) | — | 382 | 896 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 997 | (62) | (446) | 488 | 3 481 | (2 623 ) | — | 858 | 1 346 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 230 | (18) | (86) | 125 | 164 | (47) | — | 117 | 243 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 175 | (8) | (104) | 63 | 144 | (49) | — | 96 | 159 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 2 721 | (14) | (282) | 2 424 | 1 282 | (107) | — | 1 175 | 3 599 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne | 5 556 | (95) | (1 191 ) | 4 270 | 2 584 | (45) | — | 2 539 | 6 809 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 490 | (18) | (169) | 302 | 216 | (77) | — | 139 | 442 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 172 | (48) | (30) | 94 | 0 | (0) | — | — | 94 |
| | Erillisvirastot | 51 | (10) | (34) | 6 | 403 | (360) | — | 44 | 50 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 410 | (30) | (177) | 203 | 278 | (73) | — | 206 | 408 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 133 | (5) | (60) | 69 | 83 | (5) | — | 79 | 147 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 166 | (14) | (85) | 68 | 138 | (38) | — | 100 | 168 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 88 615 | (678) | (29 709 ) | 58 227 | 29 726 | (240) | — | 29 486 | 87 714 |
| | Siirtymäalueet | 19 984 | (25) | (4 637 ) | 15 322 | 6 147 | (460) | — | 5 687 | 21 009 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 27 824 | (112) | (8 579 ) | 19 133 | 10 819 | (854) | — | 9 965 | 29 098 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 618 | (0) | (304) | 313 | 236 | (15) | — | 221 | 535 |
| | Koheesiorahasto | 28 582 | (10) | (9 731 ) | 18 841 | 8 404 | (433) | — | 7 971 | 26 812 |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 5 142 | (1) | (1 666 ) | 3 475 | 2 012 | (5) | — | 2 008 | 5 483 |
| | Tekninen apu | 273 | (11) | (106) | 156 | 282 | (110) | (0) | 172 | 327 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 1 390 | (1) | (502) | 887 | 579 | (20) | — | 560 | 1 446 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | 1 450 | — | (577) | 874 | 252 | (26) | — | 227 | 1 101 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | 6 439 | (83) | (1 473 ) | 4 883 | 1 784 | (32) | — | 1 752 | 6 635 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 10 | (0) | (4) | 6 | 6 | (0) | — | 5 | 11 |
| Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 220 627 | (1 875 ) | (71 673 ) | 147 079 | 89 563 | (11 868 ) | (6) | 77 689 | 224 769 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 432 | (5) | (262) | 165 | 44 315 | (44 193 ) | — | 122 | 286 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 35 108 | (19) | (14 154 ) | 20 935 | 14 709 | (455) | — | 14 253 | 35 189 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 3 441 | (74) | (851) | 2 516 | 963 | (20) | — | 943 | 3 459 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 19 | (2) | (14) | 4 | 148 | (130) | — | 18 | 21 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 1 841 | (22) | (403) | 1 417 | 592 | (29) | — | 564 | 1 981 |
| | Erillisvirastot | 3 | (0) | (3) | — | 75 | (72) | — | 3 | 3 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 31 | (1) | (8) | 21 | 22 | (1) | — | 22 | 43 |
| | Erityistoimet | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 40 876 | (122) | (15 695 ) | 25 058 | 60 823 | (44 900 ) | — | 15 923 | 40 982 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 2 870 | (15) | (1 048 ) | 1 807 | 1 404 | (90) | — | 1 314 | 3 122 |
| | Kuluttajat | 43 | (4) | (20) | 18 | 30 | (10) | — | 21 | 39 |
| | Luova Eurooppa | 256 | (8) | (95) | 154 | 263 | (112) | — | 152 | 306 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 2 | (2) | (0) | — | 3 033 | (2 565 ) | — | 469 | 469 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 1 711 | (5) | (458) | 1 248 | 652 | (9) | — | 644 | 1 891 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 10 | (0) | — | 10 | — | — | — | — | 10 |
| | Oikeusasiat | 87 | (12) | (27) | 48 | 47 | (25) | — | 22 | 69 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 108 | (17) | (43) | 48 | 71 | (33) | — | 37 | 86 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 67 | (4) | (18) | 45 | 525 | (184) | — | 341 | 386 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 24 | (1) | (12) | 11 | 38 | (14) | — | 24 | 35 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 357 | (38) | (179) | 140 | 249 | (55) | — | 194 | 334 |
| | Terveys | 138 | (7) | (47) | 85 | 74 | (15) | — | 59 | 144 |
| | Erillisvirastot | 395 | (0) | (205) | 190 | 1 186 | (968) | — | 218 | 408 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 29 | (1) | (11) | 16 | 23 | — | — | 23 | 39 |
| | Erityistoimet | 86 | (4) | (63) | 19 | 106 | (29) | — | 77 | 96 |
| Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 6 183 | (119) | (2 225 ) | 3 839 | 7 702 | (4 108 ) | — | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 8 481 | (83) | (1 698 ) | 6 701 | 1 780 | (232) | (0) | 1 549 | 8 249 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 35 | (20) | (15) | — | 0 | (0) | — | 0 | 0 |
| | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto | — | — | — | — | 240 | (240) | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 17 | (4) | (4) | 9 | 87 | (18) | — | 70 | 78 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 28 | (8) | (3) | 17 | 4 | (1) | — | 3 | 20 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | 95 | — | (95) | — | 104 | (104) | — | — | — |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 7 995 | (196) | (1 983 ) | 5 815 | 2 861 | (666) | — | 2 195 | 8 011 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 9 203 | (155) | (2 591 ) | 6 457 | 3 268 | (452) | — | 2 816 | 9 273 |
| | Kumppanuusväline | 400 | (3) | (112) | 285 | 168 | (22) | (0) | 145 | 430 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 367 | (24) | (112) | 231 | 176 | (40) | (0) | 136 | 368 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 676 | (49) | (237) | 391 | 413 | (146) | (0) | 267 | 658 |
| | Humanitaarinen apu | 1 205 | (30) | (804) | 372 | 2 097 | (1 115 ) | (0) | 982 | 1 354 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 238 | (68) | (107) | 64 | 379 | (283) | — | 96 | 160 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 102 | (3) | (14) | 85 | 33 | (1) | — | 32 | 117 |
| | Erillisvirastot | 0 | (0) | — | — | 21 | (20) | — | 1 | 1 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 171 | (27) | (42) | 101 | 228 | (185) | — | 43 | 145 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 7 | (1) | (2) | 5 | 1 | (1) | — | — | 5 |
| | Erityistoimet | 135 | (2) | (45) | 88 | 88 | (23) | — | 65 | 153 |
| Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 29 154 | (672) | (7 862 ) | 20 620 | 11 950 | (3 550 ) | (1) | 8 400 | 29 020 |
| 5 | Eläkkeet | — | — | — | — | 2 096 | (2 096 ) | (0) | — | — |
| | Eurooppa-koulut | 0 | (0) | (0) | — | 197 | (196) | — | 1 | 1 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 6 | (0) | (4) | 2 | — | — | — | — | 2 |
| | Komission hallintomenot | 335 | (22) | (313) | 1 | 3 937 | (3 577 ) | (0) | 360 | 360 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 511 | (70) | (440) | 2 | 4 319 | (3 694 ) | 0 | 625 | 627 |
| Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | 854 | (92) | (757) | 5 | 10 548 | (9 563 ) | (0) | 985 | 990 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 1 | (0) | (0) | — | 2 | (2) | — | 0 | 0 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | — | — | — | — | 1 106 | (1 106 ) | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | 1 | (0) | (0) | — | 1 108 | (1 108 ) | — | 0 | 0 |
| O | Innovaatiorahasto | — | — | — | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| Rahoituskehyksen otsake O yhteensä | — | — | — | — | 5 | (1) | — | 4 | 4 |
| Yhteensä | 297 695 | (2 881 ) | (98 213 ) | 196 601 | 181 699 | (75 096 ) | (7) | 106 596 | 303 197 |

miljoonaa euroa

Ohjelma

Maksattamatta olevat sitoumukset edellisen varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden sitoumukset

Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä varainhoitovuoden lopussa

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt sitoumukset

Puretut sitoumukset / uudelleenarvostukset / peruutukset

Maksut

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

Varainhoitovuoden aikana tehdyt sitoumukset

Maksut

Sellaisten sitoumusten peruutukset, joita ei voida siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle

Maksattamatta olevat sitoumukset varainhoitovuoden lopussa

1

2

3

4=1+2+3

5

6

7

8=5+6+7

9=4+8

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

1 905

(0)

(1 123 )

782

321

(136)

—

185

967

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

957

(2)

(518)

437

1 312

(486)

—

826

1 263

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

1 305

(0)

(580)

725

396

(59)

(1)

337

1 062

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

507

(1)

(468)

38

663

(98)

—

564

602

Euroopan solidaarisuusjoukot

55

(1)

(16)

38

173

(118)

—

55

93

Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP)

245

(0)

(178)

67

255

(0)

—

255

322

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

583

—

(114)

469

147

(3)

—

144

613

Horisontti 2020

22 356

(595)

(8 146 )

13 615

16 411

(5 061 )

(5)

11 345

24 959

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

295

(8)

(122)

166

415

(222)

(0)

192

358

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

993

(23)

(456)

514

448

(66)

—

382

896

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

997

(62)

(446)

488

3 481

(2 623 )

—

858

1 346

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

230

(18)

(86)

125

164

(47)

—

117

243

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

175

(8)

(104)

63

144

(49)

—

96

159

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

2 721

(14)

(282)

2 424

1 282

(107)

—

1 175

3 599

Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne

5 556

(95)

(1 191 )

4 270

2 584

(45)

—

2 539

6 809

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

490

(18)

(169)

302

216

(77)

—

139

442

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

172

(48)

(30)

94

0

(0)

—

—

94

Erillisvirastot

51

(10)

(34)

6

403

(360)

—

44

50

Muut toimet ja ohjelmat

410

(30)

(177)

203

278

(73)

—

206

408

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

133

(5)

(60)

69

83

(5)

—

79

147

Komission erityiset toimivaltuudet

166

(14)

(85)

68

138

(38)

—

100

168

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

88 615

(678)

(29 709 )

58 227

29 726

(240)

—

29 486

87 714

Siirtymäalueet

19 984

(25)

(4 637 )

15 322

6 147

(460)

—

5 687

21 009

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

27 824

(112)

(8 579 )

19 133

10 819

(854)

—

9 965

29 098

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

618

(0)

(304)

313

236

(15)

—

221

535

Koheesiorahasto

28 582

(10)

(9 731 )

18 841

8 404

(433)

—

7 971

26 812

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

5 142

(1)

(1 666 )

3 475

2 012

(5)

—

2 008

5 483

Tekninen apu

273

(11)

(106)

156

282

(110)

(0)

172

327

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

1 390

(1)

(502)

887

579

(20)

—

560

1 446

Nuorisotyöllisyysaloite

1 450

—

(577)

874

252

(26)

—

227

1 101

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

6 439

(83)

(1 473 )

4 883

1 784

(32)

—

1 752

6 635

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

10

(0)

(4)

6

6

(0)

—

5

11

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

220 627

220 627

(1 875 )

(1 875 )

(71 673 )

(71 673 )

147 079

147 079

89 563

89 563

(11 868 )

(11 868 )

(6)

(6)

77 689

77 689

224 769

224 769

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

432

(5)

(262)

165

44 315

(44 193 )

—

122

286

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

35 108

(19)

(14 154 )

20 935

14 709

(455)

—

14 253

35 189

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

3 441

(74)

(851)

2 516

963

(20)

—

943

3 459

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

19

(2)

(14)

4

148

(130)

—

18

21

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

1 841

(22)

(403)

1 417

592

(29)

—

564

1 981

Erillisvirastot

3

(0)

(3)

—

75

(72)

—

3

3

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

31

(1)

(8)

21

22

(1)

—

22

43

Erityistoimet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

40 876

40 876

(122)

(122)

(15 695 )

(15 695 )

25 058

25 058

60 823

60 823

(44 900 )

(44 900 )

—

—

15 923

15 923

40 982

40 982

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

2 870

(15)

(1 048 )

1 807

1 404

(90)

—

1 314

3 122

Kuluttajat

43

(4)

(20)

18

30

(10)

—

21

39

Luova Eurooppa

256

(8)

(95)

154

263

(112)

—

152

306

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

2

(2)

(0)

—

3 033

(2 565 )

—

469

469

Sisäisen turvallisuuden rahasto

1 711

(5)

(458)

1 248

652

(9)

—

644

1 891

Tietotekniikkajärjestelmät

10

(0)

—

10

—

—

—

—

10

Oikeusasiat

87

(12)

(27)

48

47

(25)

—

22

69

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

108

(17)

(43)

48

71

(33)

—

37

86

Unionin pelastuspalvelumekanismi

67

(4)

(18)

45

525

(184)

—

341

386

Kansalaisten Eurooppa

24

(1)

(12)

11

38

(14)

—

24

35

Elintarvikkeet ja rehut

357

(38)

(179)

140

249

(55)

—

194

334

Terveys

138

(7)

(47)

85

74

(15)

—

59

144

Erillisvirastot

395

(0)

(205)

190

1 186

(968)

—

218

408

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

29

(1)

(11)

16

23

—

—

23

39

Erityistoimet

86

(4)

(63)

19

106

(29)

—

77

96

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

6 183

6 183

(119)

(119)

(2 225 )

(2 225 )

3 839

3 839

7 702

7 702

(4 108 )

(4 108 )

—

—

3 594

3 594

7 433

7 433

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

8 481

(83)

(1 698 )

6 701

1 780

(232)

(0)

1 549

8 249

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

35

(20)

(15)

—

0

(0)

—

0

0

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

—

—

—

—

240

(240)

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

17

(4)

(4)

9

87

(18)

—

70

78

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

28

(8)

(3)

17

4

(1)

—

3

20

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

95

—

(95)

—

104

(104)

—

—

—

Euroopan naapuruusväline (ENI)

7 995

(196)

(1 983 )

5 815

2 861

(666)

—

2 195

8 011

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

9 203

(155)

(2 591 )

6 457

3 268

(452)

—

2 816

9 273

Kumppanuusväline

400

(3)

(112)

285

168

(22)

(0)

145

430

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

367

(24)

(112)

231

176

(40)

(0)

136

368

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

676

(49)

(237)

391

413

(146)

(0)

267

658

Humanitaarinen apu

1 205

(30)

(804)

372

2 097

(1 115 )

(0)

982

1 354

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

238

(68)

(107)

64

379

(283)

—

96

160

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

102

(3)

(14)

85

33

(1)

—

32

117

Erillisvirastot

0

(0)

—

—

21

(20)

—

1

1

Muut toimet ja ohjelmat

171

(27)

(42)

101

228

(185)

—

43

145

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

7

(1)

(2)

5

1

(1)

—

—

5

Erityistoimet

135

(2)

(45)

88

88

(23)

—

65

153

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

29 154

29 154

(672)

(672)

(7 862 )

(7 862 )

20 620

20 620

11 950

11 950

(3 550 )

(3 550 )

(1)

(1)

8 400

8 400

29 020

29 020

5

Eläkkeet

—

—

—

—

2 096

(2 096 )

(0)

—

—

Eurooppa-koulut

0

(0)

(0)

—

197

(196)

—

1

1

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

6

(0)

(4)

2

—

—

—

—

2

Komission hallintomenot

335

(22)

(313)

1

3 937

(3 577 )

(0)

360

360

Muiden toimielinten hallintomenot

511

(70)

(440)

2

4 319

(3 694 )

0

625

627

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

854

854

(92)

(92)

(757)

(757)

5

5

10 548

10 548

(9 563 )

(9 563 )

(0)

(0)

985

985

990

990

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

1

(0)

(0)

—

2

(2)

—

0

0

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

—

—

—

—

1 106

(1 106 )

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

1

1

(0)

(0)

(0)

(0)

—

—

1 108

1 108

(1 108 )

(1 108 )

—

—

0

0

0

0

O

Innovaatiorahasto

—

—

—

—

5

(1)

—

4

4

Rahoituskehyksen otsake O yhteensä

Rahoituskehyksen otsake O yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

5

5

(1)

(1)

—

—

4

4

4

4

Yhteensä

Yhteensä

297 695

297 695

(2 881 )

(2 881 )

(98 213 )

(98 213 )

196 601

196 601

181 699

181 699

(75 096 )

(75 096 )

(7)

(7)

106 596

106 596

303 197

303 197

4.11   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN ALKUPERÄVUODEN MUKAAN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Ohjelma | < 2014 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Yhteensä |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | — | — | — | 3 | 4 | 596 | 179 | 185 | 967 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 0 | — | 23 | 10 | 1 | 169 | 233 | 826 | 1 263 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 155 | — | — | — | — | 200 | 369 | 337 | 1 062 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | — | — | 0 | 2 | 2 | 2 | 32 | 564 | 602 |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | — | — | — | — | — | 9 | 30 | 55 | 93 |
| | Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP) | — | — | — | — | — | — | 67 | 255 | 322 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 10 | 21 | 31 | 82 | 105 | 107 | 113 | 144 | 613 |
| | Horisontti 2020 | 291 | 384 | 687 | 1 077 | 2 181 | 3 298 | 5 502 | 11 539 | 24 959 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 8 | 0 | 17 | 7 | 27 | 46 | 61 | 192 | 358 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 108 | 4 | 3 | 64 | 141 | 53 | 140 | 382 | 896 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 0 | 1 | 1 | 7 | 53 | 114 | 312 | 858 | 1 346 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 0 | 1 | 0 | 2 | 17 | 31 | 74 | 117 | 243 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | — | 0 | 0 | 1 | 2 | 17 | 42 | 96 | 159 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 1 | 123 | 112 | 125 | 495 | 590 | 978 | 1 175 | 3 599 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne | 2 | 29 | 12 | 276 | 446 | 1 160 | 2 344 | 2 539 | 6 809 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 0 | 1 | 6 | 86 | 22 | 78 | 70 | 179 | 442 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 94 | — | — | — | — | — | — | — | 94 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | 0 | 6 | 44 | 50 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 14 | 4 | 9 | 4 | 25 | 39 | 108 | 206 | 408 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | — | — | 0 | 2 | 3 | 18 | 46 | 79 | 147 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 0 | 0 | 1 | 1 | 7 | 16 | 43 | 100 | 168 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 2 059 | 93 | 211 | 399 | 8 437 | 19 123 | 27 905 | 29 486 | 87 714 |
| | Siirtymäalueet | 35 | 14 | 49 | 375 | 3 089 | 5 478 | 6 282 | 5 687 | 21 009 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 209 | 45 | 153 | 190 | 2 768 | 6 565 | 9 202 | 9 965 | 29 098 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | — | 0 | 1 | 4 | 57 | 85 | 166 | 221 | 535 |
| | Koheesiorahasto | 263 | — | 24 | 152 | 2 252 | 5 511 | 10 640 | 7 971 | 26 812 |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 97 | — | — | — | 338 | 1 172 | 1 868 | 2 008 | 5 483 |
| | Tekninen apu | — | 0 | 21 | 12 | 15 | 36 | 70 | 172 | 327 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | — | — | — | 13 | 130 | 338 | 405 | 560 | 1 446 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | — | — | 70 | 379 | 89 | 135 | 202 | 227 | 1 101 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | — | 156 | 307 | 805 | 948 | 1 214 | 1 453 | 1 752 | 6 635 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 0 | — | 0 | 1 | 3 | 2 | 1 | 5 | 11 |
| Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä | 3 347 | 878 | 1 741 | 4 079 | 21 655 | 46 203 | 68 942 | 77 924 | 224 769 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | — | — | — | 1 | 9 | 44 | 110 | 122 | 286 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 0 | 198 | 1 149 | 1 064 | 1 709 | 6 163 | 10 652 | 14 253 | 35 189 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 60 | 2 | 2 | 4 | 479 | 942 | 1 028 | 943 | 3 459 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | — | — | — | — | 1 | 1 | 2 | 18 | 21 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 60 | 71 | 135 | 139 | 189 | 474 | 340 | 574 | 1 981 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | 0 | 3 | 3 |
| | Muut toimet ja toimenpiteet | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 0 | 0 | — | 0 | 1 | 8 | 11 | 22 | 43 |
| | Erityistoimet | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä | 120 | 271 | 1 286 | 1 209 | 2 388 | 7 633 | 12 142 | 15 934 | 40 982 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 3 | 0 | 13 | 143 | 425 | 617 | 607 | 1 314 | 3 122 |
| | Kuluttajat | — | — | 0 | 0 | 3 | 3 | 12 | 21 | 39 |
| | Luova Eurooppa | 0 | — | 0 | 2 | 7 | 38 | 106 | 152 | 306 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | — | — | — | — | — | — | — | 469 | 469 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 19 | 2 | 5 | 58 | 148 | 482 | 534 | 644 | 1 891 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | — | — | — | — | — | 10 | — | — | 10 |
| | Oikeusasiat | — | — | 4 | 7 | 12 | 10 | 15 | 22 | 69 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | — | 0 | 3 | 5 | 10 | 11 | 19 | 37 | 86 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | — | — | 0 | 1 | 2 | 9 | 32 | 341 | 386 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 0 | — | — | 0 | 0 | 3 | 8 | 24 | 35 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 1 | 3 | 3 | 6 | 14 | 37 | 76 | 194 | 334 |
| | Terveys | 0 | 3 | 4 | 8 | 15 | 19 | 35 | 59 | 144 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | 1 | 4 | 184 | 218 | 408 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | — | 1 | 1 | 2 | 0 | 6 | 7 | 23 | 39 |
| | Erityistoimet | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 17 | 77 | 96 |
| Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä | 24 | 9 | 34 | 231 | 637 | 1 251 | 1 652 | 3 594 | 7 433 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 429 | 155 | 380 | 821 | 1 046 | 1 365 | 2 505 | 1 549 | 8 249 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | — | — | — | 0 | 1 | 2 | 6 | 70 | 78 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | — | 2 | 0 | 0 | 3 | 4 | 7 | 3 | 20 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 562 | 198 | 305 | 609 | 849 | 1 488 | 1 805 | 2 195 | 8 011 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 320 | 205 | 391 | 577 | 1 225 | 1 485 | 2 229 | 2 839 | 9 273 |
| | Kumppanuusväline | 10 | 15 | 11 | 24 | 43 | 75 | 108 | 145 | 430 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 4 | 9 | 13 | 15 | 29 | 71 | 91 | 136 | 368 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 4 | 12 | 19 | 33 | 61 | 105 | 157 | 267 | 658 |
| | Humanitaarinen apu | — | — | 0 | 0 | 48 | 73 | 251 | 982 | 1 354 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 0 | — | — | 1 | 5 | 9 | 49 | 96 | 160 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 4 | 5 | 9 | 9 | 12 | 26 | 20 | 32 | 117 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | 1 | 1 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 4 | 6 | 9 | 24 | 13 | 14 | 31 | 43 | 145 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 1 | — | 2 | 0 | 1 | 1 | 1 | — | 5 |
| | Erityistoimet | 0 | 1 | 1 | 9 | 16 | 15 | 45 | 65 | 153 |
| Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä | 1 339 | 607 | 1 140 | 2 122 | 3 351 | 4 733 | 7 304 | 8 423 | 29 020 |
| 5 | Eläkkeet | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | — |
| | Eurooppa-koulut | — | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 1 |
| | Erillisvirastot | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | — | — | — | — | 0 | 0 | 2 | — | 2 |
| | Komission hallintomenot | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 360 | 360 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 627 | 627 |
| Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä | — | — | — | — | 0 | 0 | 3 | 987 | 990 |
| 6 | Korvaukset | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8 | Negatiivinen varaus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9 | Hätäapuvaraus | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| O | Innovaatiorahasto | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Rahoituskehyksen otsake O yhteensä | — | — | — | — | — | — | — | 4 | 4 |
| Yhteensä | 4 830 | 1 765 | 4 201 | 7 640 | 28 030 | 59 820 | 90 044 | 106 867 | 303 197 |

miljoonaa euroa

Ohjelma

< 2014

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Yhteensä

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

—

—

—

3

4

596

179

185

967

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

0

—

23

10

1

169

233

826

1 263

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

155

—

—

—

—

200

369

337

1 062

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

—

—

0

2

2

2

32

564

602

Euroopan solidaarisuusjoukot

—

—

—

—

—

9

30

55

93

Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP)

—

—

—

—

—

—

67

255

322

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

10

21

31

82

105

107

113

144

613

Horisontti 2020

291

384

687

1 077

2 181

3 298

5 502

11 539

24 959

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

8

0

17

7

27

46

61

192

358

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

108

4

3

64

141

53

140

382

896

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

0

1

1

7

53

114

312

858

1 346

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

0

1

0

2

17

31

74

117

243

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

—

0

0

1

2

17

42

96

159

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

1

123

112

125

495

590

978

1 175

3 599

Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne

2

29

12

276

446

1 160

2 344

2 539

6 809

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

0

1

6

86

22

78

70

179

442

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

94

—

—

—

—

—

—

—

94

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

0

6

44

50

Muut toimet ja ohjelmat

14

4

9

4

25

39

108

206

408

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

—

—

0

2

3

18

46

79

147

Komission erityiset toimivaltuudet

0

0

1

1

7

16

43

100

168

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

2 059

93

211

399

8 437

19 123

27 905

29 486

87 714

Siirtymäalueet

35

14

49

375

3 089

5 478

6 282

5 687

21 009

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

209

45

153

190

2 768

6 565

9 202

9 965

29 098

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

—

0

1

4

57

85

166

221

535

Koheesiorahasto

263

—

24

152

2 252

5 511

10 640

7 971

26 812

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

97

—

—

—

338

1 172

1 868

2 008

5 483

Tekninen apu

—

0

21

12

15

36

70

172

327

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

—

—

—

13

130

338

405

560

1 446

Nuorisotyöllisyysaloite

—

—

70

379

89

135

202

227

1 101

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

—

156

307

805

948

1 214

1 453

1 752

6 635

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

0

—

0

1

3

2

1

5

11

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 1 yhteensä

3 347

3 347

878

878

1 741

1 741

4 079

4 079

21 655

21 655

46 203

46 203

68 942

68 942

77 924

77 924

224 769

224 769

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

—

—

—

1

9

44

110

122

286

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

0

198

1 149

1 064

1 709

6 163

10 652

14 253

35 189

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

60

2

2

4

479

942

1 028

943

3 459

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

—

—

—

—

1

1

2

18

21

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

60

71

135

139

189

474

340

574

1 981

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

0

3

3

Muut toimet ja toimenpiteet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

0

0

—

0

1

8

11

22

43

Erityistoimet

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 2 yhteensä

120

120

271

271

1 286

1 286

1 209

1 209

2 388

2 388

7 633

7 633

12 142

12 142

15 934

15 934

40 982

40 982

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

3

0

13

143

425

617

607

1 314

3 122

Kuluttajat

—

—

0

0

3

3

12

21

39

Luova Eurooppa

0

—

0

2

7

38

106

152

306

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

—

—

—

—

—

—

—

469

469

Sisäisen turvallisuuden rahasto

19

2

5

58

148

482

534

644

1 891

Tietotekniikkajärjestelmät

—

—

—

—

—

10

—

—

10

Oikeusasiat

—

—

4

7

12

10

15

22

69

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

—

0

3

5

10

11

19

37

86

Unionin pelastuspalvelumekanismi

—

—

0

1

2

9

32

341

386

Kansalaisten Eurooppa

0

—

—

0

0

3

8

24

35

Elintarvikkeet ja rehut

1

3

3

6

14

37

76

194

334

Terveys

0

3

4

8

15

19

35

59

144

Erillisvirastot

—

—

—

—

1

4

184

218

408

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

—

1

1

2

0

6

7

23

39

Erityistoimet

—

0

0

0

0

2

17

77

96

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 3 yhteensä

24

24

9

9

34

34

231

231

637

637

1 251

1 251

1 652

1 652

3 594

3 594

7 433

7 433

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

429

155

380

821

1 046

1 365

2 505

1 549

8 249

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

—

—

—

0

1

2

6

70

78

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

—

2

0

0

3

4

7

3

20

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopan naapuruusväline (ENI)

562

198

305

609

849

1 488

1 805

2 195

8 011

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

320

205

391

577

1 225

1 485

2 229

2 839

9 273

Kumppanuusväline

10

15

11

24

43

75

108

145

430

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

4

9

13

15

29

71

91

136

368

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

4

12

19

33

61

105

157

267

658

Humanitaarinen apu

—

—

0

0

48

73

251

982

1 354

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

0

—

—

1

5

9

49

96

160

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

4

5

9

9

12

26

20

32

117

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

1

1

Muut toimet ja ohjelmat

4

6

9

24

13

14

31

43

145

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

1

—

2

0

1

1

1

—

5

Erityistoimet

0

1

1

9

16

15

45

65

153

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 4 yhteensä

1 339

1 339

607

607

1 140

1 140

2 122

2 122

3 351

3 351

4 733

4 733

7 304

7 304

8 423

8 423

29 020

29 020

5

Eläkkeet

—

—

—

—

—

—

(0)

0

—

Eurooppa-koulut

—

—

—

—

—

—

0

1

1

Erillisvirastot

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

—

—

—

—

0

0

2

—

2

Komission hallintomenot

—

—

—

—

—

0

1

360

360

Muiden toimielinten hallintomenot

0

0

0

0

0

0

0

627

627

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 5 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

0

0

0

0

3

3

987

987

990

990

6

Korvaukset

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 6 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8

Negatiivinen varaus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretty alijäämä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 8 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

Hätäapuvaraus

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

Rahoituskehyksen otsake 9 yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(0)

(0)

0

0

0

0

O

Innovaatiorahasto

—

—

—

—

—

—

—

4

4

Rahoituskehyksen otsake O yhteensä

Rahoituskehyksen otsake O yhteensä

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

4

4

4

4

Yhteensä

Yhteensä

4 830

4 830

1 765

1 765

4 201

4 201

7 640

7 640

28 030

28 030

59 820

59 820

90 044

90 044

106 867

106 867

303 197

303 197

Uuden komission perustamiseen liittyi palvelujen sisäinen uudelleenorganisointi. Siihen liittyvien transaktioiden uudelleenkohdentaminen johti maksattamatta olevan määrän siirtoon vuosien välillä. Maksattamatta olevien sitoumusten kokonaismäärä pysyy ennallaan.

4.12   YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN MAKSUMÄÄRÄRAHATYYPIN MUKAAN

YKSITYISKOHTAINEN MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS: MAKSATTAMATTA OLEVIEN SITOUMUSTEN JAKAUTUMINEN MAKSUMÄÄRÄRAHATYYPIN MUKAAN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Otsake | Talousarvion määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä vuoden 2020 lopussa |
| Vuodelta 2019 siirretyt sitoumukset | Mukautukset | Tehdyt sitoumukset | Suoritetut maksut | Maksamatta olevat määrät | Vuodelta 2019 siirretyt sitoumukset | Mukautukset | Tehdyt sitoumukset | Suoritetut maksut | Maksamatta olevat määrät |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=1+2+3–4 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10=6+7+8–9 | 11=5+10 |
| 1 | Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR) | 1 877 | (0) | 173 | 1 103 | 947 | 27 | — | 148 | 156 | 19 | 967 |
| | Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo) | 793 | (0) | 1 207 | 977 | 1 023 | 164 | (2) | 105 | 27 | 240 | 1 263 |
| | Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER) | 1 289 | (1) | 367 | 638 | 1 017 | 16 | — | 29 | 1 | 45 | 1 062 |
| | Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus) | 507 | (1) | 647 | 566 | 587 | 0 | — | 16 | 0 | 15 | 602 |
| | Euroopan solidaarisuusjoukot | 51 | (1) | 166 | 128 | 88 | 4 | — | 7 | 6 | 5 | 93 |
| | Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP) | 245 | (0) | 255 | 178 | 322 | — | — | 0 | — | 0 | 322 |
| | Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto | 583 | — | 147 | 117 | 613 | | | | | | 613 |
| | Horisontti 2020 | 20 078 | (429) | 13 485 | 11 815 | 21 319 | 2 278 | (170) | 2 925 | 1 392 | 3 641 | 24 959 |
| | Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma | 245 | (7) | 389 | 331 | 296 | 50 | (1) | 26 | 13 | 62 | 358 |
| | Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) | 900 | (23) | 418 | 482 | 812 | 93 | (0) | 30 | 40 | 84 | 896 |
| | Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+) | 817 | (32) | 2 885 | 2 679 | 990 | 180 | (30) | 595 | 389 | 356 | 1 346 |
| | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma) | 202 | (17) | 116 | 102 | 199 | 27 | (1) | 49 | 32 | 44 | 243 |
| | Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta | 167 | (8) | 133 | 147 | 146 | 8 | (0) | 11 | 6 | 13 | 159 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Energia | 2 674 | (14) | 1 281 | 390 | 3 551 | 47 | — | 1 | 0 | 48 | 3 599 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne | 5 374 | (91) | 2 580 | 1 188 | 6 675 | 182 | (4) | 4 | 49 | 133 | 6 809 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia | 483 | (17) | 210 | 243 | 434 | 6 | (1) | 6 | 2 | 8 | 442 |
| | Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet | 172 | (48) | — | 30 | 94 | — | — | 0 | 0 | — | 94 |
| | Erillisvirastot | 49 | (9) | 385 | 377 | 49 | 2 | (1) | 18 | 17 | 1 | 50 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 283 | (19) | 195 | 172 | 287 | 127 | (11) | 83 | 78 | 121 | 408 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 133 | (5) | 83 | 64 | 147 | 1 | — | — | 0 | 0 | 147 |
| | Komission erityiset toimivaltuudet | 165 | (14) | 135 | 119 | 166 | 2 | (0) | 3 | 3 | 2 | 168 |
| | Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet) | 77 658 | (669) | 29 147 | 29 912 | 76 224 | 10 957 | (10) | 579 | 37 | 11 489 | 87 714 |
| | Siirtymäalueet | 17 678 | (25) | 6 097 | 5 091 | 18 659 | 2 306 | — | 50 | 6 | 2 350 | 21 009 |
| | Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet) | 24 372 | (112) | 10 623 | 9 420 | 25 463 | 3 452 | — | 197 | 14 | 3 635 | 29 098 |
| | Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet | 540 | (0) | 236 | 319 | 457 | 78 | — | — | — | 78 | 535 |
| | Koheesiorahasto | 24 375 | (10) | 8 239 | 9 963 | 22 642 | 4 207 | — | 165 | 202 | 4 170 | 26 812 |
| | Euroopan alueiden välinen yhteistyö | 4 506 | (1) | 2 012 | 1 671 | 4 847 | 636 | — | — | — | 636 | 5 483 |
| | Tekninen apu | 273 | (11) | 278 | 216 | 323 | 0 | (0) | 4 | 0 | 4 | 327 |
| | Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto | 1 361 | (1) | 579 | 522 | 1 417 | 29 | — | 1 | — | 30 | 1 446 |
| | Nuorisotyöllisyysaloite | 839 | — | 157 | 567 | 429 | 611 | — | 96 | 35 | 672 | 1 101 |
| | Verkkojen Eurooppa -väline (CEF) | 6 439 | (83) | 1 781 | 1 505 | 6 632 | — | — | 3 | 0 | 3 | 6 635 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 10 | (0) | 6 | 4 | 11 | | | | | | 11 |
| Total Heading 1: Smart and inclusive growth | 195 138 | (1 648 ) | 84 411 | 81 035 | 196 865 | 25 490 | (232) | 5 152 | 2 506 | 27 904 | 224 769 |
| 2 | Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto) | 431 | (5) | 43 441 | 43 582 | 286 | 1 | — | 873 | 874 | — | 286 |
| | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) | 35 108 | (19) | 14 708 | 14 609 | 35 188 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 35 189 |
| | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) | 3 027 | (74) | 960 | 871 | 3 043 | 413 | — | 3 | 0 | 416 | 3 459 |
| | Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt | 19 | (2) | 148 | 144 | 21 | | | | | | 21 |
| | Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life) | 1 831 | (21) | 590 | 425 | 1 974 | 10 | (0) | 3 | 6 | 7 | 1 981 |
| | Erillisvirastot | 3 | (0) | 68 | 67 | 3 | 0 | — | 7 | 7 | — | 3 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 31 | (1) | 22 | 9 | 43 | | | | | | 43 |
| Total Heading 2: Sustainable growth: natural resources | 40 451 | (122) | 59 937 | 59 707 | 40 559 | 425 | (0) | 886 | 888 | 423 | 40 982 |
| 3 | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto | 2 817 | (15) | 1 389 | 1 124 | 3 068 | 53 | — | 15 | 14 | 54 | 3 122 |
| | Kuluttajat | 42 | (4) | 30 | 29 | 39 | 1 | (0) | 1 | 1 | 0 | 39 |
| | Luova Eurooppa | 250 | (7) | 252 | 200 | 296 | 6 | (1) | 11 | 7 | 9 | 306 |
| | Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki | 2 | (2) | 2 700 | 2 231 | 469 | — | — | 333 | 333 | 0 | 469 |
| | Sisäisen turvallisuuden rahasto | 1 603 | (5) | 528 | 462 | 1 664 | 109 | — | 124 | 5 | 228 | 1 891 |
| | Tietotekniikkajärjestelmät | 7 | — | — | — | 7 | 2 | (0) | — | — | 2 | 10 |
| | Oikeusasiat | 86 | (12) | 47 | 52 | 69 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 69 |
| | Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus | 107 | (17) | 70 | 75 | 85 | 1 | (0) | 1 | 1 | 1 | 86 |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 65 | (4) | 511 | 200 | 372 | 3 | (0) | 14 | 2 | 14 | 386 |
| | Kansalaisten Eurooppa | 24 | (1) | 38 | 25 | 35 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 35 |
| | Elintarvikkeet ja rehut | 354 | (38) | 247 | 231 | 333 | 3 | (0) | 2 | 3 | 2 | 334 |
| | Terveys | 136 | (7) | 72 | 61 | 141 | 2 | (0) | 2 | 1 | 2 | 144 |
| | Erillisvirastot | 395 | (0) | 1 139 | 1 126 | 407 | 0 | — | 47 | 46 | 0 | 408 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 29 | (1) | 23 | 11 | 39 | | | | | | 39 |
| | Erityistoimet | 86 | (4) | 106 | 92 | 96 | 0 | (0) | 0 | 0 | 0 | 96 |
| Total Heading 3: Security and citizenship | 6 004 | (118) | 7 152 | 5 919 | 7 119 | 179 | (2) | 550 | 414 | 314 | 7 433 |
| 4 | Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II) | 7 698 | (81) | 1 609 | 1 761 | 7 465 | 784 | (2) | 172 | 169 | 785 | 8 249 |
| | Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA) | 35 | (20) | 0 | 15 | 0 | | | | | | 0 |
| | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto | — | — | 233 | 233 | — | — | — | 7 | 7 | — | — |
| | Unionin pelastuspalvelumekanismi | 16 | (4) | 85 | 20 | 76 | 1 | (0) | 3 | 1 | 2 | 78 |
| | EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV) | 28 | (8) | 4 | 5 | 19 | 0 | — | 1 | 0 | 1 | 20 |
| | Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) | — | — | 25 | 25 | — | 95 | — | 79 | 174 | (0) | (0) |
| | Euroopan naapuruusväline (ENI) | 7 905 | (193) | 2 845 | 2 616 | 7 941 | 89 | (3) | 16 | 32 | 70 | 8 011 |
| | Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) | 9 054 | (149) | 3 206 | 2 949 | 9 162 | 149 | (6) | 63 | 95 | 111 | 9 273 |
| | Kumppanuusväline | 394 | (3) | 164 | 133 | 422 | 6 | (0) | 3 | 1 | 8 | 430 |
| | Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 365 | (24) | 172 | 152 | 362 | 2 | — | 4 | 1 | 6 | 368 |
| | Vakautta ja rauhaa edistävä väline | 657 | (48) | 408 | 378 | 639 | 19 | (1) | 4 | 4 | 19 | 658 |
| | Humanitaarinen apu | 873 | (29) | 2 084 | 1 627 | 1 301 | 332 | (1) | 13 | 291 | 53 | 1 354 |
| | Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP) | 219 | (57) | 336 | 361 | 137 | 19 | (10) | 43 | 29 | 22 | 160 |
| | Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö | 101 | (3) | 33 | 15 | 116 | 1 | (0) | — | — | 1 | 117 |
| | Erillisvirastot | — | — | 21 | 20 | 1 | 0 | (0) | — | — | — | 1 |
| | Muut toimet ja ohjelmat | 144 | (5) | 82 | 87 | 135 | 26 | (23) | 146 | 139 | 10 | 145 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 7 | (1) | 1 | 3 | 5 | | | | | | 5 |
| | Erityistoimet | 135 | (2) | 88 | 68 | 153 | 0 | — | 0 | 0 | 0 | 153 |
| Total Heading 4: Global Europe | 27 633 | (627) | 11 395 | 10 468 | 27 933 | 1 521 | (46) | 555 | 943 | 1 087 | 29 020 |
| 5 | Eläkkeet | — | (0) | 2 096 | 2 096 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Eurooppa-koulut | 0 | — | 183 | 183 | 0 | 0 | (0) | 14 | 13 | 1 | 1 |
| | Pilottihankkeet ja valmistelutoimet | 6 | (0) | — | 4 | 2 | 0 | — | — | — | 0 | 2 |
| | Komission hallintomenot | 290 | (19) | 3 705 | 3 660 | 317 | 45 | (4) | 231 | 230 | 43 | 360 |
| | Muiden toimielinten hallintomenot | 464 | (22) | 4 024 | 3 875 | 591 | 47 | (47) | 294 | 258 | 36 | 627 |
| Total Heading 5: Administration | 761 | (41) | 10 009 | 9 818 | 910 | 93 | (51) | 540 | 502 | 80 | 990 |
| 9 | Euroopan globalisaatiorahasto (EGR) | 1 | (0) | 2 | 2 | 0 | | | | | | 0 |
| | Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) | — | — | 1 106 | 1 106 | — | | | | | | — |
| Total Heading 9: Special Instruments | 1 | — | 1 108 | 1 108 | — | | | | | | — |
| O | Innovaatiorahasto | | | — | — | — | — | — | 5 | 1 | 4 | 4 |
| Total Heading O: Innovation Fund (IF) | | | — | — | — | — | — | 5 | 1 | 4 | 4 |
| Total | 269 987 | (2 557 ) | 174 012 | 168 056 | 273 386 | 27 708 | (330) | 7 688 | 5 254 | 29 811 | 303 197 |

miljoonaa euroa

Otsake

Talousarvion määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Maksattamatta olevat sitoumukset yhteensä vuoden 2020 lopussa

Vuodelta 2019 siirretyt sitoumukset

Mukautukset

Tehdyt sitoumukset

Suoritetut maksut

Maksamatta olevat määrät

Vuodelta 2019 siirretyt sitoumukset

Mukautukset

Tehdyt sitoumukset

Suoritetut maksut

Maksamatta olevat määrät

1

2

3

4

5=1+2+3–4

6

7

8

9

10=6+7+8–9

11=5+10

1

Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)

1 877

(0)

173

1 103

947

27

—

148

156

19

967

Euroopan satelliittinavigointijärjestelmät (EGNOS/Galileo)

793

(0)

1 207

977

1 023

164

(2)

105

27

240

1 263

Kansainvälinen lämpöydinreaktori (ITER)

1 289

(1)

367

638

1 017

16

—

29

1

45

1 062

Euroopan maanseurantaohjelma (Copernicus)

507

(1)

647

566

587

0

—

16

0

15

602

Euroopan solidaarisuusjoukot

51

(1)

166

128

88

4

—

7

6

5

93

Euroopan puolustusteollinen kehittämisohjelma (EDIDP)

245

(0)

255

178

322

—

—

0

—

0

322

Ydinturvallisuus ja ydinvoimalaitosten käytöstäpoisto

583

—

147

117

613

613

Horisontti 2020

20 078

(429)

13 485

11 815

21 319

2 278

(170)

2 925

1 392

3 641

24 959

Euratomin tutkimus- ja koulutusohjelma

245

(7)

389

331

296

50

(1)

26

13

62

358

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME)

900

(23)

418

482

812

93

(0)

30

40

84

896

Koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelma (Erasmus+)

817

(32)

2 885

2 679

990

180

(30)

595

389

356

1 346

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi (EaSI-ohjelma)

202

(17)

116

102

199

27

(1)

49

32

44

243

Tulli-ohjelma, Fiscalis-ohjelma ja petostentorjunta

167

(8)

133

147

146

8

(0)

11

6

13

159

Verkkojen Eurooppa -väline – Energia

2 674

(14)

1 281

390

3 551

47

—

1

0

48

3 599

Verkkojen Eurooppa -väline – Liikenne

5 374

(91)

2 580

1 188

6 675

182

(4)

4

49

133

6 809

Verkkojen Eurooppa -väline – Tieto- ja viestintäteknologia

483

(17)

210

243

434

6

(1)

6

2

8

442

Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet

172

(48)

—

30

94

—

—

0

0

—

94

Erillisvirastot

49

(9)

385

377

49

2

(1)

18

17

1

50

Muut toimet ja ohjelmat

283

(19)

195

172

287

127

(11)

83

78

121

408

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

133

(5)

83

64

147

1

—

—

0

0

147

Komission erityiset toimivaltuudet

165

(14)

135

119

166

2

(0)

3

3

2

168

Alueellinen lähentyminen (vähemmän kehittyneet alueet)

77 658

(669)

29 147

29 912

76 224

10 957

(10)

579

37

11 489

87 714

Siirtymäalueet

17 678

(25)

6 097

5 091

18 659

2 306

—

50

6

2 350

21 009

Kilpailukyky (kehittyneemmät alueet)

24 372

(112)

10 623

9 420

25 463

3 452

—

197

14

3 635

29 098

Syrjäisimmät ja harvaan asutut alueet

540

(0)

236

319

457

78

—

—

—

78

535

Koheesiorahasto

24 375

(10)

8 239

9 963

22 642

4 207

—

165

202

4 170

26 812

Euroopan alueiden välinen yhteistyö

4 506

(1)

2 012

1 671

4 847

636

—

—

—

636

5 483

Tekninen apu

273

(11)

278

216

323

0

(0)

4

0

4

327

Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto

1 361

(1)

579

522

1 417

29

—

1

—

30

1 446

Nuorisotyöllisyysaloite

839

—

157

567

429

611

—

96

35

672

1 101

Verkkojen Eurooppa -väline (CEF)

6 439

(83)

1 781

1 505

6 632

—

—

3

0

3

6 635

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

10

(0)

6

4

11

11

Total Heading 1: Smart and inclusive growth

Total Heading 1: Smart and inclusive growth

195 138

195 138

(1 648 )

(1 648 )

84 411

84 411

81 035

81 035

196 865

196 865

25 490

25 490

(232)

(232)

5 152

5 152

2 506

2 506

27 904

27 904

224 769

224 769

2

Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto)

431

(5)

43 441

43 582

286

1

—

873

874

—

286

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto)

35 108

(19)

14 708

14 609

35 188

0

—

0

0

0

35 189

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR)

3 027

(74)

960

871

3 043

413

—

3

0

416

3 459

Kalastuskumppanuussopimukset ja kalastuksenhoitojärjestöt

19

(2)

148

144

21

21

Ympäristö- ja ilmastotoimet (Life)

1 831

(21)

590

425

1 974

10

(0)

3

6

7

1 981

Erillisvirastot

3

(0)

68

67

3

0

—

7

7

—

3

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

31

(1)

22

9

43

43

Total Heading 2: Sustainable growth: natural resources

Total Heading 2: Sustainable growth: natural resources

40 451

40 451

(122)

(122)

59 937

59 937

59 707

59 707

40 559

40 559

425

425

(0)

(0)

886

886

888

888

423

423

40 982

40 982

3

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

2 817

(15)

1 389

1 124

3 068

53

—

15

14

54

3 122

Kuluttajat

42

(4)

30

29

39

1

(0)

1

1

0

39

Luova Eurooppa

250

(7)

252

200

296

6

(1)

11

7

9

306

Unionin sisällä annettava hätätilanteen tuki

2

(2)

2 700

2 231

469

—

—

333

333

0

469

Sisäisen turvallisuuden rahasto

1 603

(5)

528

462

1 664

109

—

124

5

228

1 891

Tietotekniikkajärjestelmät

7

—

—

—

7

2

(0)

—

—

2

10

Oikeusasiat

86

(12)

47

52

69

0

(0)

0

0

0

69

Perusoikeudet, tasa-arvo ja kansalaisuus

107

(17)

70

75

85

1

(0)

1

1

1

86

Unionin pelastuspalvelumekanismi

65

(4)

511

200

372

3

(0)

14

2

14

386

Kansalaisten Eurooppa

24

(1)

38

25

35

0

(0)

0

0

0

35

Elintarvikkeet ja rehut

354

(38)

247

231

333

3

(0)

2

3

2

334

Terveys

136

(7)

72

61

141

2

(0)

2

1

2

144

Erillisvirastot

395

(0)

1 139

1 126

407

0

—

47

46

0

408

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

29

(1)

23

11

39

39

Erityistoimet

86

(4)

106

92

96

0

(0)

0

0

0

96

Total Heading 3: Security and citizenship

Total Heading 3: Security and citizenship

6 004

6 004

(118)

(118)

7 152

7 152

5 919

5 919

7 119

7 119

179

179

(2)

(2)

550

550

414

414

314

314

7 433

7 433

4

Liittymistä valmisteleva tuki (IPA II)

7 698

(81)

1 609

1 761

7 465

784

(2)

172

169

785

8 249

Makrotaloudellinen rahoitusapu (MFA)

35

(20)

0

15

0

0

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto

—

—

233

233

—

—

—

7

7

—

—

Unionin pelastuspalvelumekanismi

16

(4)

85

20

76

1

(0)

3

1

2

78

EU:n vapaaehtoisapua koskeva aloite (EUAV)

28

(8)

4

5

19

0

—

1

0

1

20

Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR)

—

—

25

25

—

95

—

79

174

(0)

(0)

Euroopan naapuruusväline (ENI)

7 905

(193)

2 845

2 616

7 941

89

(3)

16

32

70

8 011

Kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI)

9 054

(149)

3 206

2 949

9 162

149

(6)

63

95

111

9 273

Kumppanuusväline

394

(3)

164

133

422

6

(0)

3

1

8

430

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

365

(24)

172

152

362

2

—

4

1

6

368

Vakautta ja rauhaa edistävä väline

657

(48)

408

378

639

19

(1)

4

4

19

658

Humanitaarinen apu

873

(29)

2 084

1 627

1 301

332

(1)

13

291

53

1 354

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka (YUTP)

219

(57)

336

361

137

19

(10)

43

29

22

160

Ydinturvallisuuteen liittyvä yhteistyö

101

(3)

33

15

116

1

(0)

—

—

1

117

Erillisvirastot

—

—

21

20

1

0

(0)

—

—

—

1

Muut toimet ja ohjelmat

144

(5)

82

87

135

26

(23)

146

139

10

145

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

7

(1)

1

3

5

5

Erityistoimet

135

(2)

88

68

153

0

—

0

0

0

153

Total Heading 4: Global Europe

Total Heading 4: Global Europe

27 633

27 633

(627)

(627)

11 395

11 395

10 468

10 468

27 933

27 933

1 521

1 521

(46)

(46)

555

555

943

943

1 087

1 087

29 020

29 020

5

Eläkkeet

—

(0)

2 096

2 096

—

—

—

—

—

—

—

Eurooppa-koulut

0

—

183

183

0

0

(0)

14

13

1

1

Pilottihankkeet ja valmistelutoimet

6

(0)

—

4

2

0

—

—

—

0

2

Komission hallintomenot

290

(19)

3 705

3 660

317

45

(4)

231

230

43

360

Muiden toimielinten hallintomenot

464

(22)

4 024

3 875

591

47

(47)

294

258

36

627

Total Heading 5: Administration

Total Heading 5: Administration

761

761

(41)

(41)

10 009

10 009

9 818

9 818

910

910

93

93

(51)

(51)

540

540

502

502

80

80

990

990

9

Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)

1

(0)

2

2

0

0

Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR)

—

—

1 106

1 106

—

—

Total Heading 9: Special Instruments

Total Heading 9: Special Instruments

1

1

—

—

1 108

1 108

1 108

1 108

—

—

—

—

O

Innovaatiorahasto

—

—

—

—

—

5

1

4

4

Total Heading O: Innovation Fund (IF)

Total Heading O: Innovation Fund (IF)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

5

5

1

1

4

4

4

4

Total

Total

269 987

269 987

(2 557 )

(2 557 )

174 012

174 012

168 056

168 056

273 386

273 386

27 708

27 708

(330)

(330)

7 688

7 688

5 254

5 254

29 811

29 811

303 197

303 197

5.   TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN TOIMIELIMITTÄIN

5.1   TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

TALOUSARVION TULOJEN TOTEUTUMINEN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Toimielin | Talousarvioon otetut tulot | Vahvistetut saamiset | Tulot | Tulot % budjetoiduista | Perimättä |
| Alkuperäinen hyväksytty talousarvio | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Varainhoitovuonna | Siirretyt määrät | Yhteensä | Varainhoitovuoden saamisista | Siirretyistä saamisista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=3+4 | 6 | 7 | 8=6+7 | 9=8/2 | 10=5-8 |
| Euroopan parlamentti | 171 | 171 | 199 | 21 | 220 | 197 | 7 | 203 | 119 % | 17 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 56 | 56 | 102 | 2 | 103 | 101 | 1 | 102 | 181 % | 1 |
| Komissio | 153 185 | 163 727 | 173 169 | 19 829 | 192 998 | 171 765 | 1 824 | 173 589 | 106 % | 19 409 |
| Unionin tuomioistuin | 58 | 58 | 57 | 0 | 57 | 57 | 0 | 57 | 98 % | 0 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 22 | 22 | 23 | 0 | 23 | 23 | 0 | 23 | 102 % | 0 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 13 | 13 | 17 | 0 | 17 | 17 | 0 | 17 | 138 % | 0 |
| Alueiden komitea | 10 | 10 | 11 | 0 | 11 | 11 | 0 | 11 | 109 % | 0 |
| Oikeusasiamies | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 88 % | — |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 2 | 2 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 82 % | — |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 49 | 49 | 302 | 2 | 304 | 299 | 2 | 301 | 615 % | 3 |
| Yhteensä | 153 566 | 164 108 | 173 882 | 19 853 | 193 735 | 172 472 | 1 834 | 174 306 | 106 % | 19 429 |

miljoonaa euroa

Toimielin

Talousarvioon otetut tulot

Vahvistetut saamiset

Tulot

Tulot % budjetoiduista

Perimättä

Alkuperäinen hyväksytty talousarvio

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Varainhoitovuonna

Siirretyt määrät

Yhteensä

Varainhoitovuoden saamisista

Siirretyistä saamisista

Yhteensä

1

2

3

4

5=3+4

6

7

8=6+7

9=8/2

10=5-8

Euroopan parlamentti

171

171

199

21

220

197

7

203

119 %

17

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

56

56

102

2

103

101

1

102

181 %

1

Komissio

153 185

163 727

173 169

19 829

192 998

171 765

1 824

173 589

106 %

19 409

Unionin tuomioistuin

58

58

57

0

57

57

0

57

98 %

0

Tilintarkastustuomioistuin

22

22

23

0

23

23

0

23

102 %

0

Talous- ja sosiaalikomitea

13

13

17

0

17

17

0

17

138 %

0

Alueiden komitea

10

10

11

0

11

11

0

11

109 %

0

Oikeusasiamies

1

1

1

0

1

1

0

1

88 %

—

Euroopan tietosuojavaltuutettu

2

2

1

0

1

1

0

1

82 %

—

Euroopan ulkosuhdehallinto

49

49

302

2

304

299

2

301

615 %

3

Yhteensä

Yhteensä

153 566

153 566

164 108

164 108

173 882

173 882

19 853

19 853

193 735

193 735

172 472

172 472

1 834

1 834

174 306

174 306

106 %

106 %

19 429

19 429

Konsolidoitu selvitys EU:n yleisen talousarvion toteuttamisesta sisältää edellisvuosien tapaan selvitykset kunkin toimielimen talousarvion toteuttamisesta, koska eri toimielinten talousarviot sisältyvät EU:n talousarvioon erillisinä.

Virastojen talousarviota ja toteuttamista ei konsolidoida EU:n talousarvioon eikä sisällytetä EU:n talousarviokertomuksiin. Komission virastoille maksettu avustus sisältyy kuitenkin EU:n talousarvioon. Tässä tilinpäätöksen talousarvio-osassa otetaan huomioon ainoastaan komission talousarviosta virastoille maksettu tuki.

Euroopan ulkosuhdehallinnon osalta olisi otettava huomioon, että oman talousarvionsa lisäksi se saa rahoitusosuudet komissiolta (148,1 miljoonaa euroa; 152,7 miljoonaa euroa vuonna 2019) ja Euroopan kehitysrahastolta (64,4 miljoonaa euroa; 63,1 miljoonaa euroa vuonna 2019). Nämä rahoitusosuudet kattavat komission henkilöstön kustannukset Euroopan kehitysrahastosta ja erityisrahastoista rahoitetuissa edustustoissa, mukaan lukien vuoden aikana näistä rahoitusosuuksista syntyneet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot.

5.2   MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Toimielin | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Vuodelle 2021 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Päätöksellä siirretyt | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Euroopan parlamentti | 2 105 | 1 951 | 0 | 34 | 1 985 | 94 % | 28 | 75 | 103 | 13 | 0 | 4 | 17 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 649 | 550 | 0 | 15 | 566 | 87 % | 43 | 0 | 43 | 40 | 0 | 1 | 41 |
| Komissio | 183 075 | 168 909 | 1 078 | 7 393 | 177 381 | 97 % | 3 896 | 497 | 4 393 | 253 | 4 | 1 044 | 1 302 |
| Unionin tuomioistuin | 438 | 432 | 0 | 0 | 432 | 99 % | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 1 | 5 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 152 | 146 | 0 | 0 | 146 | 96 % | 0 | 0 | 0 | 7 | 0 | — | 7 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 147 | 131 | 0 | 4 | 134 | 91 % | 1 | 0 | 1 | 12 | 0 | 0 | 12 |
| Alueiden komitea | 103 | 94 | 0 | 1 | 95 | 92 % | 0 | 0 | 0 | 7 | 0 | 0 | 7 |
| Oikeusasiamies | 12 | 12 | 0 | 0 | 12 | 95 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 19 | 14 | 0 | — | 14 | 73 % | — | 0 | — | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 1 040 | 695 | 0 | 240 | 934 | 90 % | 69 | 10 | 79 | 27 | 0 | 0 | 27 |
| Yhteensä | 187 742 | 172 933 | 1 078 | 7 688 | 181 699 | 97 % | 4 038 | 582 | 4 620 | 369 | 4 | 1 050 | 1 423 |

miljoonaa euroa

Toimielin

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Vuodelle 2021 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Päätöksellä siirretyt

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Euroopan parlamentti

2 105

1 951

0

34

1 985

94 %

28

75

103

13

0

4

17

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

649

550

0

15

566

87 %

43

0

43

40

0

1

41

Komissio

183 075

168 909

1 078

7 393

177 381

97 %

3 896

497

4 393

253

4

1 044

1 302

Unionin tuomioistuin

438

432

0

0

432

99 %

0

0

0

5

0

1

5

Tilintarkastustuomioistuin

152

146

0

0

146

96 %

0

0

0

7

0

—

7

Talous- ja sosiaalikomitea

147

131

0

4

134

91 %

1

0

1

12

0

0

12

Alueiden komitea

103

94

0

1

95

92 %

0

0

0

7

0

0

7

Oikeusasiamies

12

12

0

0

12

95 %

0

0

0

1

0

0

1

Euroopan tietosuojavaltuutettu

19

14

0

—

14

73 %

—

0

—

5

0

0

5

Euroopan ulkosuhdehallinto

1 040

695

0

240

934

90 %

69

10

79

27

0

0

27

Yhteensä

Yhteensä

187 742

187 742

172 933

172 933

1 078

1 078

7 688

7 688

181 699

181 699

97 %

97 %

4 038

4 038

582

582

4 620

4 620

369

369

4

4

1 050

1 050

1 423

1 423

5.3   MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUMINEN

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Toimielin | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut | Vuodelle 2021 siirretyt määrärahat | Raukeavat määrärahat |
| Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | % | Automaattisesti siirtyneet | Päätöksellä siirretyt | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä | Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista | Siirretyistä määrärahoista | Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista | Yhteensä |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Euroopan parlamentti | 2 379 | 1 590 | 247 | 25 | 1 862 | 78 % | 357 | 75 | 39 | 471 | 17 | 27 | 1 | 46 |
| Eurooppa-neuvosto ja neuvosto | 702 | 481 | 45 | 14 | 540 | 77 % | 70 | 0 | 44 | 113 | 40 | 7 | 1 | 48 |
| Komissio | 178 278 | 158 366 | 1 149 | 9 661 | 169 176 | 95 % | 532 | 885 | 7 511 | 8 928 | 101 | 56 | 18 | 174 |
| Unionin tuomioistuin | 463 | 399 | 21 | 0 | 420 | 91 % | 33 | 0 | 1 | 34 | 5 | 4 | 1 | 9 |
| Tilintarkastustuomioistuin | 159 | 137 | 6 | 0 | 143 | 90 % | 9 | 0 | (0) | 9 | 7 | 1 | 0 | 7 |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 156 | 119 | 7 | 3 | 128 | 82 % | 12 | 0 | 2 | 14 | 12 | 2 | 0 | 14 |
| Alueiden komitea | 115 | 84 | 10 | 1 | 94 | 82 % | 11 | 0 | 1 | 12 | 7 | 2 | 0 | 9 |
| Oikeusasiamies | 13 | 12 | 0 | 0 | 12 | 93 % | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 21 | 13 | 2 | — | 15 | 69 % | 1 | 0 | — | 1 | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Euroopan ulkosuhdehallinto | 1 161 | 602 | 102 | 215 | 919 | 79 % | 93 | 10 | 96 | 198 | 27 | 16 | 0 | 43 |
| Yhteensä | 183 446 | 161 801 | 1 589 | 9 920 | 173 310 | 94 % | 1 116 | 969 | 7 694 | 9 779 | 221 | 115 | 20 | 357 |

miljoonaa euroa

Toimielin

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Vuodelle 2021 siirretyt määrärahat

Raukeavat määrärahat

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

%

Automaattisesti siirtyneet

Päätöksellä siirretyt

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

Lopullisista hyväksytyistä määrärahoista

Siirretyistä määrärahoista

Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista

Yhteensä

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14

Euroopan parlamentti

2 379

1 590

247

25

1 862

78 %

357

75

39

471

17

27

1

46

Eurooppa-neuvosto ja neuvosto

702

481

45

14

540

77 %

70

0

44

113

40

7

1

48

Komissio

178 278

158 366

1 149

9 661

169 176

95 %

532

885

7 511

8 928

101

56

18

174

Unionin tuomioistuin

463

399

21

0

420

91 %

33

0

1

34

5

4

1

9

Tilintarkastustuomioistuin

159

137

6

0

143

90 %

9

0

(0)

9

7

1

0

7

Talous- ja sosiaalikomitea

156

119

7

3

128

82 %

12

0

2

14

12

2

0

14

Alueiden komitea

115

84

10

1

94

82 %

11

0

1

12

7

2

0

9

Oikeusasiamies

13

12

0

0

12

93 %

0

0

0

0

1

0

0

1

Euroopan tietosuojavaltuutettu

21

13

2

—

15

69 %

1

0

—

1

5

0

0

5

Euroopan ulkosuhdehallinto

1 161

602

102

215

919

79 %

93

10

96

198

27

16

0

43

Yhteensä

Yhteensä

183 446

183 446

161 801

161 801

1 589

1 589

9 920

9 920

173 310

173 310

94 %

94 %

1 116

1 116

969

969

7 694

7 694

9 779

9 779

221

221

115

115

20

20

357

357

6.   ERILLISVIRASTOJEN TALOUSARVIOIDEN TOTEUTTAMINEN

Jäljempänä olevissa kohdissa 6.1 ja 6.2 esitettyjä virastojen tuloja ja menoja ei konsolidoida sellaisinaan EU:n talousarvioon. Tässä tilinpäätöksen talousarvio-osassa otetaan huomioon ainoastaan komission talousarviosta virastoille maksettu tuki.

EU:n talousarvion toteuttamiskertomuksiin sisältyvät EU:n talousarviosta erillisvirastoille maksusitoumus- ja maksumäärärahoina maksetut tuet tapauksen mukaan.

Jäljempänä olevissa erillisvirastojen kertomuksissa esitetään yleiskatsaus erillisvirastoista, sekä hajautetuista (perinteisistä) virastoista että toimeenpanovirastoista, sekä niiden tuloista (6.1) ja menoista (6.2).

Virastojen muita tulolähteitä ja niihin liittyviä menoja ei lisätä EU:n talousarvion tilinpäätökseen. Kukin virasto esittää oman tilinpäätöksensä.

6.1   TALOUSARVION TULOT

TALOUSARVION TULOT

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Virasto | Monivuotisen rahoituskehyksen rahoitusalaotsake | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Saadut tulot |
| Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto | 3 | 233 | 237 |
| Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto | 1a | 17 | 17 |
| Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin | 1a | 7 | 7 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | — | 20 | 18 |
| Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto | 3 | 11 | 11 |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto | 1a, 3, 4 | 51 | 50 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | 1a | 16 | 16 |
| Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto | 3 | 130 | 131 |
| Euroopan pankkiviranomainen | 1a | 101 | 48 |
| Euroopan raja- ja merivartiovirasto | 3 | 364 | 373 |
| Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus | 3 | 62 | 72 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | 1a | 18 | 17 |
| Euroopan kemikaalivirasto | 1a, 2 | 114 | 110 |
| Euroopan ympäristökeskus | 2 | 61 | 61 |
| Euroopan kalastuksenvalvontavirasto | 2 | 17 | 18 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | 3 | 99 | 99 |
| Euroopan GNSS-virasto | 1a | 35 | 933 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti | 3 | 8 | 8 |
| Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti | 1a | 547 | 550 |
| Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen | 1a | 28 | 29 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | 1a | 81 | 98 |
| Euroopan lääkevirasto | 3 | 370 | 404 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | 3 | 18 | 18 |
| Euroopan tutkimusneuvosto | 1a | 52 | 52 |
| Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen | 1a | 55 | 54 |
| Euroopan koulutussäätiö | 4 | 20 | 20 |
| Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto | 3 | 42 | 48 |
| Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto | 1a | 22 | 22 |
| Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto | 3 | 154 | 161 |
| Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto | 3 | 8 | 25 |
| Euroopan unionin rautatievirasto | 1a | 31 | 31 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | 1a | 183 | 173 |
| Euroopan unionin perusoikeusvirasto | 3 | 24 | 24 |
| Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto | — | 465 | 284 |
| Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto | 1a | 52 | 49 |
| Elin- ja työolojen kehittämissäätiö | 1a | 22 | 22 |
| ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy) | 1a | 640 | 795 |
| Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto | 1a | 32 | 31 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto | 5 | 80 | 80 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 5 | 47 | 44 |
| Yhteensä | | 4 338 | 5 240 |

miljoonaa euroa

Virasto

Monivuotisen rahoituskehyksen rahoitusalaotsake

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Saadut tulot

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto

3

233

237

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

1a

17

17

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin

1a

7

7

Yhteisön kasvilajikevirasto

—

20

18

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto

3

11

11

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto

1a, 3, 4

51

50

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

1a

16

16

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto

3

130

131

Euroopan pankkiviranomainen

1a

101

48

Euroopan raja- ja merivartiovirasto

3

364

373

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

3

62

72

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

1a

18

17

Euroopan kemikaalivirasto

1a, 2

114

110

Euroopan ympäristökeskus

2

61

61

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

2

17

18

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

3

99

99

Euroopan GNSS-virasto

1a

35

933

Euroopan tasa-arvoinstituutti

3

8

8

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

1a

547

550

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

1a

28

29

Euroopan meriturvallisuusvirasto

1a

81

98

Euroopan lääkevirasto

3

370

404

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

3

18

18

Euroopan tutkimusneuvosto

1a

52

52

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

1a

55

54

Euroopan koulutussäätiö

4

20

20

Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto

3

42

48

Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto

1a

22

22

Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto

3

154

161

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto

3

8

25

Euroopan unionin rautatievirasto

1a

31

31

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

1a

183

173

Euroopan unionin perusoikeusvirasto

3

24

24

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto

—

465

284

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto

1a

52

49

Elin- ja työolojen kehittämissäätiö

1a

22

22

ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy)

1a

640

795

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto

1a

32

31

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

5

80

80

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

5

47

44

Yhteensä

Yhteensä

4 338

4 338

5 240

5 240

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Tulolaji | Lopullinen hyväksytty talousarvio | Toteutuneet tulot |
| Euroopan komission avustus | 2 543 | 3 423 |
| Maksutulot | 751 | 774 |
| Muut tulot | 1 045 | 1 044 |
| Yhteensä | 4 338 | 5 240 |

miljoonaa euroa

Tulolaji

Lopullinen hyväksytty talousarvio

Toteutuneet tulot

Euroopan komission avustus

2 543

3 423

Maksutulot

751

774

Muut tulot

1 045

1 044

Yhteensä

Yhteensä

4 338

4 338

5 240

5 240

6.2   MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN KEMIKAALIVIRASTO

MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHAT VIRASTOITTAIN KEMIKAALIVIRASTO

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Virasto | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut |
| Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto | 412 | 341 | 256 | 229 |
| Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto | 17 | 17 | 20 | 17 |
| Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin | 7 | 7 | 8 | 5 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | 21 | 18 | 20 | 18 |
| Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto | 11 | 11 | 13 | 11 |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto | 50 | 50 | 56 | 52 |
| Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto | 17 | 16 | 20 | 13 |
| Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto | 141 | 120 | 149 | 107 |
| Euroopan pankkiviranomainen | 49 | 49 | 54 | 49 |
| Euroopan raja- ja merivartiovirasto | 384 | 372 | 495 | 305 |
| Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus | 72 | 61 | 82 | 57 |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | 18 | 18 | 18 | 17 |
| Euroopan kemikaalivirasto | 112 | 108 | 128 | 110 |
| Euroopan ympäristökeskus | 77 | 75 | 97 | 69 |
| Euroopan kalastuksenvalvontavirasto | 18 | 17 | 20 | 16 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | 104 | 104 | 107 | 95 |
| Euroopan GNSS-virasto | 915 | 438 | 1 584 | 788 |
| Euroopan tasa-arvoinstituutti | 8 | 8 | 10 | 7 |
| Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti | 625 | 612 | 560 | 551 |
| Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen | 29 | 29 | 33 | 27 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | 105 | 98 | 119 | 99 |
| Euroopan lääkevirasto | 405 | 398 | 456 | 374 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | 19 | 18 | 20 | 17 |
| Euroopan tutkimusneuvosto | 52 | 52 | 55 | 53 |
| Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen | 54 | 53 | 60 | 51 |
| Euroopan koulutussäätiö | 21 | 21 | 22 | 20 |
| Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto | 48 | 44 | 51 | 40 |
| Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto | 22 | 21 | 26 | 19 |
| Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto | 165 | 156 | 183 | 148 |
| Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto | 30 | 13 | 32 | 10 |
| Euroopan unionin rautatievirasto | 33 | 33 | 34 | 29 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | 262 | 171 | 273 | 156 |
| Euroopan unionin perusoikeusvirasto | 25 | 24 | 30 | 22 |
| Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto | 483 | 256 | 21 | 253 |
| Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto | 49 | 48 | 54 | 48 |
| Elin- ja työolojen kehittämissäätiö | 22 | 22 | 27 | 21 |
| ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy) | 886 | 885 | 816 | 800 |
| Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto | 31 | 31 | 32 | 30 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto | 80 | 79 | 86 | 78 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | 47 | 42 | 50 | 42 |
| Yhteensä | 5 928 | 4 934 | 6 179 | 4 855 |

miljoonaa euroa

Virasto

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto

412

341

256

229

Energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirasto

17

17

20

17

Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelin

7

7

8

5

Yhteisön kasvilajikevirasto

21

18

20

18

Kuluttaja-, terveys-, maatalous- ja elintarvikeasioiden toimeenpanovirasto

11

11

13

11

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto

50

50

56

52

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto

17

16

20

13

Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto

141

120

149

107

Euroopan pankkiviranomainen

49

49

54

49

Euroopan raja- ja merivartiovirasto

384

372

495

305

Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus

72

61

82

57

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

18

18

18

17

Euroopan kemikaalivirasto

112

108

128

110

Euroopan ympäristökeskus

77

75

97

69

Euroopan kalastuksenvalvontavirasto

18

17

20

16

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

104

104

107

95

Euroopan GNSS-virasto

915

438

1 584

788

Euroopan tasa-arvoinstituutti

8

8

10

7

Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

625

612

560

551

Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen

29

29

33

27

Euroopan meriturvallisuusvirasto

105

98

119

99

Euroopan lääkevirasto

405

398

456

374

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

19

18

20

17

Euroopan tutkimusneuvosto

52

52

55

53

Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen

54

53

60

51

Euroopan koulutussäätiö

21

21

22

20

Euroopan unionin rikosoikeudellisen yhteistyön virasto

48

44

51

40

Euroopan unionin kyberturvallisuusvirasto

22

21

26

19

Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirasto

165

156

183

148

Euroopan unionin lainvalvontakoulutusvirasto

30

13

32

10

Euroopan unionin rautatievirasto

33

33

34

29

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

262

171

273

156

Euroopan unionin perusoikeusvirasto

25

24

30

22

Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto

483

256

21

253

Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto

49

48

54

48

Elin- ja työolojen kehittämissäätiö

22

22

27

21

ITER-yhteisyritys (Fusion for Energy)

886

885

816

800

Innovoinnin ja verkkojen toimeenpanovirasto

31

31

32

30

Tutkimuksen toimeenpanovirasto

80

79

86

78

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

47

42

50

42

Yhteensä

Yhteensä

5 928

5 928

4 934

4 934

6 179

6 179

4 855

4 855

| miljoonaa euroa |
| --- |
| Menolaji | Maksusitoumusmäärärahat | Maksumäärärahat |
| Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Tehdyt sitoumukset | Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä | Suoritetut maksut |
| Henkilöstö | 1 349 | 1 325 | 1 240 | 1 313 |
| Hallintomenot | 454 | 439 | 487 | 423 |
| Toimintamenot | 4 126 | 3 169 | 4 452 | 3 119 |
| Yhteensä | 5 928 | 4 934 | 6 179 | 4 855 |

miljoonaa euroa

Menolaji

Maksusitoumusmäärärahat

Maksumäärärahat

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Tehdyt sitoumukset

Käytettävissä olevat määrärahat yhteensä

Suoritetut maksut

Henkilöstö

1 349

1 325

1 240

1 313

Hallintomenot

454

439

487

423

Toimintamenot

4 126

3 169

4 452

3 119

Yhteensä

Yhteensä

5 928

5 928

4 934

4 934

6 179

6 179

4 855

4 855

SANASTO

Vakuutusmatemaattiset oletukset

Vakuutusmatemaattiset oletukset

Oletukset, joita käytetään laskettaessa eläkevastuuseen vaikuttavien tulevien tapahtumien kustannuksia.

Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot

Vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot

Vakuutusmatemaattisten ali- ja ylijäämien muutokset etuuspohjaisessa järjestelyssä. Ne syntyvät aiempien vakuutusmatemaattisten oletusten ja todellisten toteutumien välisten erojen sekä vakuutusmatemaattisissa oletuksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena.

Hallintomäärärahat

Hallintomäärärahat

Hallintomäärärahat kattavat toimielinten ja yhteisöjen juoksevat menot (kuten henkilöstö-, kiinteistö- ja toimistolaitemenot).

Hyväksytty talousarvio

Hyväksytty talousarvio

Talousarvioesityksestä tulee hyväksytty talousarvio, kun budjettivallan käyttäjä hyväksyy sen ja Euroopan parlamentin puhemies julistaa sen lopullisesti vahvistetuksi.

Lisätalousarvio

Lisätalousarvio

Varainhoitovuoden aikana tehty päätös muuttaa kyseisen varainhoitovuoden talousarviota (lisäykset, vähennykset, määrärahasiirrot).

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet

Nämä rahoitusosuudet vastaavat sellaisia tilikauden menoja, jotka jäsenvaltioiden on rahoitettava tulevista talousarvioista. Nämä määrät ovat seurausta siitä, että tilinpäätöksessä noudatetaan suoriteperustetta ja talousarviokirjanpidossa maksuperustetta.

Vuotuinen toimintakertomus

Vuotuinen toimintakertomus

Vuotuisissa toimintakertomuksissa käsitellään muun muassa toimien tuloksia suhteessa niiden tavoitteisiin, toimiin liittyviä riskejä sekä sisäisen valvonnan rakennetta. Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän on komission tapauksessa varainhoitovuodesta 2001 ja kaikkien muiden EU:n toimielinten tapauksessa varainhoitovuodesta 2003 lähtien täytynyt antaa tehtäviensä hoitamisesta toimielimelleen vuotuinen toimintakertomus yhdessä varainhoitoa ja hallinnointia koskevien tietojen kanssa.

Määrärahat

Määrärahat

Määrärahoilla rahoitetaan talousarvio. Talousarvio sisältää ennusteet sekä maksusitoumuksista että maksuista (edunsaajille käteisellä tai tilisiirtona suoritetut maksut). Maksusitoumusmäärärahojen määrä poikkeaa (jaksotettujen määrärahojen tapauksessa) usein maksumäärärahojen määrästä, koska monivuotisia ohjelmia ja hankkeita koskevat sitoumukset tehdään yleensä koko määrältä sinä vuonna, jona ohjelmia ja hankkeita koskevat päätökset annetaan, kun taas maksut suoritetaan vuosien mittaan sitä mukaa kuin ohjelmien ja hankkeiden toteuttaminen etenee. Jaksottamattomia määrärahoja käytetään kattamaan hallintomenot, maatalousmarkkinatuet ja suorat tuet. Jaksottamattomien määrärahojen tapauksessa maksusitoumusmäärärahojen määrä on yhtä suuri kuin maksumäärärahojen määrä.

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot

Tulot, jotka saadaan ja osoitetaan tiettyjen menoerien rahoittamista varten. Suurin osa ulkoisista käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista saadaan rahoitusosuuksista, joilla kolmannet maat osallistuvat unionin ohjelmien rahoittamiseen. Suurin osa sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista saadaan kolmansilta osapuolilta niille tilauksesta toimitetuista tavaroista tai palveluista tai niille tilauksesta tehdystä työstä, aiheettomasti maksettujen määrien palautuksista sekä julkaisujen ja elokuvien myynnistä.

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat

Kaikki rahoitusvarat (johdannaisia lukuun ottamatta), jotka julkissektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standards) mukaan arvostetaan käypään arvoon ja joiden käyvän arvon muutokset kirjataan nettovaroihin kuuluvaan rahastoon taseesta poistamiseen (tai arvon alentumiseen) asti.

Budjettikohta

Budjettikohta

Tulot ja menot esitetään talousarviossa budjettivallan käyttäjän vahvistaman sitovan budjettinimikkeistön mukaisesti. Nimikkeistössä budjettikohdat on järjestetty niiden luonteen ja tarkoituksen mukaan. Nimikkeistön rakenneosat ovat osastot, luvut, momentit ja alamomentit.

Peruutetut määrärahat

Peruutetut määrärahat

Käyttämättömät määrärahat, jotka eivät enää ole käytettävissä.

Määrärahojen siirtäminen seuraavalle vuodelle

Määrärahojen siirtäminen seuraavalle vuodelle

Varainhoitovuonna käyttämättä jääneet määrärahat voidaan vuotuisuusperiaatteesta poiketen tietyissä tilanteissa siirtää käytettäviksi seuraavana varainhoitovuonna. Tällainen siirto on poikkeuksellinen, ja se voidaan tehdä ainoastaan tiukkojen edellytysten täyttyessä.

Sitoumus

Sitoumus

Oikeudellinen sitoumus siitä, että rahoitusta annetaan tiettyjen edellytysten täyttyessä. EU sitoutuu kattamaan osuutensa EU-rahoitteisen hankkeen kustannuksista. Nykyiset sitoumukset ovat tulevia maksuja. Nykyiset maksut ovat aikaisempia sitoumuksia.

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat

Maksusitoumusmäärärahat kattavat niiden oikeudellisten velvoitteiden (hankintasopimusten, avustussopimusten tai avustuspäätösten) kokonaiskustannukset, joista voidaan allekirjoittaa sopimus kuluvana varainhoitovuonna.

Kauden työsuoritukseen perustuvat menot

Kauden työsuoritukseen perustuvat menot

Kuluvalle varainhoitovuodelle kuuluvasta työsuorituksesta johtuva eläkejärjestelyn velvoitteiden lisäys.

Vapauttaminen

Vapauttaminen

Toimenpide, jolla peruutetaan aikaisempi sitoumus (tai osa siitä).

Etuuspohjainen järjestely

Etuuspohjainen järjestely

Eläke- tai muu eläke-etuusjärjestely, jossa järjestelyn säännöt määrittelevät etuudet niin, etteivät ne riipu maksusuorituksista, ja jossa etuuksilla ei ole suoraa yhteyttä järjestelyn sijoituksiin. Järjestely voi olla rahastoitu tai rahastoimaton.

Johdannainen

Johdannainen

Rahoitusinstrumentti, jonka arvo on kytketty jonkin toisen rahoitusinstrumentin, indikaattorin tai hyödykkeen arvon muutokseen. Toisin kuin primaarin rahoitusinstrumentin (kuten valtion joukkovelkakirjan) haltijalla, jolla on ehdoton oikeus saada rahamäärä (tai jokin muu taloudellinen hyöty) tulevaisuudessa, johdannaisen haltijalla on vain ehdollinen oikeus saada tällaista hyötyä. Johdannaisiin kuuluvat muun muassa valuuttatermiinisopimukset.

Suora hallinnointi

Suora hallinnointi

Talousarvion toteuttamistapa. Suorassa hallinnoinnissa komission yksiköt, toimeenpanovirastot tai erityisrahastot toteuttavat talousarviota suoraan.

Diskonttokorko

Diskonttokorko

Korko, jota käytetään tulevaisuuden rahavirran nykyarvon laskemisessa. Diskonttausta käytetään verrattaessa eri aikoina aiheutuvia kuluja ja hyötyjä.

Efektiivinen korko

Efektiivinen korko

Korkokanta, jota käyttäen rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän odotettavissa olevana juoksuaikana saataviksi tai suoritettaviksi arvioidut tulevat maksut tulevat diskontatuiksi täsmälleen kyseisen rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän nettokirjanpitoarvon suuruisiksi.

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat tai -velat

Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat tai -velat

Kaikki rahoitusvarat tai -velat, jotka julkissektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Public Sector Accounting Standards) mukaan arvostetaan käypään arvoon ja joiden käyvän arvon muutokset kirjataan kauden yli- tai alijäämään (ts. johdannaiset).

Rahoitusoikaisu

Rahoitusoikaisu

Rahoitusoikaisujen tarkoituksena on suojata EU:n talousarviota sääntöjenvastaisilta menoilta. Kun varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, sääntöjenvastaisten määrien takaisin periminen on ensi sijassa jäsenvaltioiden tehtävä.

Jos rahoitusoikaisu on ”vahvistettu”, jäsenvaltiot ovat hyväksyneet sen. Jos rahoitusoikaisu on ”päätetty”, se on hyväksytty komission päätöksellä. ”Päätetty” rahoitusoikaisu on aina nettomääräinen, mikä tarkoittaa sitä, että jäsenvaltion on palautettava sääntöjenvastaisesti maksetut varat EU:n talousarvioon. Tällainen rahoitusoikaisu johtaa näin aina kyseiselle jäsenvaltiolle osoitettujen määrärahojen lopulliseen vähentämiseen. Vahvistetut ja päätetyt rahoitusoikaisut on tässä tilinpäätöksessä ilmoitettu yhtenä eränä.

Jos rahoitusoikaisu on ”toteutettu”, sillä on korjattu havaittu sääntöjenvastaisuus.

Välillinen hallinnointi

Välillinen hallinnointi

Talousarvion toteuttamistapa. Välillisessä hallinnoinnissa komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisille elimille.

Maksujen keskeyttäminen ja lykkääminen

Maksujen keskeyttäminen ja lykkääminen

Jos komissio havaitsee joko omien tarkastustensa tai tarkastusviranomaisten ilmoittamien tietojen tuloksena, että jokin jäsenvaltio ei ole pystynyt korjaamaan hallinto- ja valvontajärjestelmissään havaittuja vakavia puutteita ja/tai oikaisemaan jo ilmoitettuja ja todennettuja sääntöjenvastaisia menoja, se voi keskeyttää maksut tai lykätä niitä.

Sääntöjenvastaisuus

Sääntöjenvastaisuus

Sääntöjenvastaisuus on EU:n sääntöjen vastainen toimi, jolla mahdollisesti on negatiivinen vaikutus EU:n taloudellisiin etuihin. Sääntöjenvastaisuudet voivat olla seurausta myös maksupyynnön esittäneen tuensaajan tai maksujen suorittamisesta vastaavan viranomaisen toiminnasta. Sääntöjenvastaisuuden käsite on laajempi kuin petoksen, joka tarkoittaa mahdollisesti rikokseksi luokiteltavaa toimintaa.

Raukeavat määrärahat

Raukeavat määrärahat

Varainhoitovuoden lopussa peruutettavat, käyttämättä jääneet määrärahat. Raukeamisella tarkoitetaan tilannetta, jossa määrärahoihin liittyvä valtuutus menojen ja/tai velvoitteiden syntymiseen peruutetaan osittain tai kokonaan. Ainoastaan yhteisyritysten osalta käyttämättä jääneet määrärahat voidaan niiden varainhoitosääntöjen mukaan kirjata ennakkoarvioon tuloista ja menoista kolmen seuraavan varainhoitovuoden ajan (niin kutsuttu n + 3 -sääntö). Yhteisyritysten käyttämättä jääneet määrärahat voidaan siis ottaa uudelleen käyttöön varainhoitovuoteen n + 3 saakka.

Maksattamatta olevat sitoumukset

Maksattamatta olevat sitoumukset

Maksattamatta oleva määrä (RAL, Reste à Liquider) tilanteessa, jossa talousarviositoumus on tehty mutta sen mukaisia maksuja ei ole vielä suoritettu. Nämä sitoumukset ovat EU:n tulevien vuosien maksuvelvoitteita, ja ne ovat suoraan seurausta monivuotisista ohjelmista ja määrärahojen jakamisesta maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin.

Omat varat

Omat varat

EU:n talousarvion pääasiallinen tulolähde. Eri omat varat luetellaan sovellettavassa omia varoja koskevassa päätöksessä (vuonna 2020 tehty neuvoston päätös 2014/335/EU, Euratom). Ne muodostuvat perinteisistä omista varoista, arvonlisäveroon (alv) perustuvista varoista ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvista varoista.

Maksumäärärahat

Maksumäärärahat

Maksumäärärahat kattavat kuluvana varainhoitovuonna suoritettaviksi tulevat maksut, jotka johtuvat kuluvana varainhoitovuonna ja/tai aikaisempina varainhoitovuosina tehdyistä oikeudellisista sitoumuksista.

Ennakkomaksu

Ennakkomaksu

Maksu, jonka tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Se voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä määrätyn mukaisesti. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin.

Ennaltaehkäisevä toimenpide

Ennaltaehkäisevä toimenpide

Komission käytettävissä oleva toimenpide, jolla se voi suojata EU:n talousarviota silloin, kun sen tietoon on tullut mahdollisia puutteita. Ennalta ehkäiseviin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa EU:n talousarviosta toimenpideohjelmalle suoritettavien maksujen lykkääminen ja keskeyttäminen.

Maksattamatta olevat määrät (RAL, ”Reste à liquider”)

Maksattamatta olevat määrät (RAL, ”Reste à liquider”)

Maksattamatta olevat määrät tilanteessa, jossa talousarviositoumus on tehty mutta sen mukaisia maksuja ei ole vielä suoritettu. Nämä sitoumukset ovat EU:n tulevien vuosien maksuvelvoitteita, ja ne ovat suoraan seurausta monivuotisista ohjelmista ja määrärahojen jakamisesta maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin.

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa

Talousarvion toteuttamistapa. Talousarvion toteuttamistapa, jossa talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät siirretään jäsenvaltioille. Noin kolmea neljäsosaa EU:n menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat

Perinteiset omat varat määritellään sovellettavassa omista varoista annetussa päätöksessä (vuonna 2020 tehty neuvoston päätös 2014/335/EU, Euratom). Ne muodostuvat erityisesti tullimaksuista ja sokerimaksuista.

Siirrot (budjettikohtien välillä)

Siirrot (budjettikohtien välillä)

Budjettikohtien välisessä siirrossa määrärahoja siirretään varainhoitovuoden aikana budjettikohdasta toiseen. Siirto muodostaa sen vuoksi poikkeuksen erittelyperiaatteesta. Siirrot on kuitenkin nimenomaisesti hyväksytty SEUT-sopimuksessa varainhoitoasetuksessa säädetyin edellytyksin. Varainhoitoasetuksessa erotetaan erityyppisiä siirtoja sen mukaan, tehdäänkö siirto talousarvion osastojen, lukujen, momenttien vai otsakkeiden välillä, ja millä tasolla siirto on hyväksyttävä.

LYHENTEET

| AAR | Vuotuinen toimintakertomus |
| --- | --- |
| AMIF | Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto |
| AOD | Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä |
| ATM | Ilmaliikenteen hallinta (Air Traffic Management) |
| BOP | Maksutaselainat |
| BUFI-rahasto | Talousarvion sakkorahasto |
| YMP | Yhteinen maatalouspolitiikka |
| CCS LGF | Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline |
| CEF | Verkkojen Eurooppa -väline |
| CEF DI | Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline |
| CF | Koheesiorahasto |
| CIP | Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma |
| COM | Euroopan komissio |
| COSME-ohjelma | Yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma |
| COSO | Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission |
| CPR | Yhteisiä säännöksiä koskeva asetus |
| D&WM | Ydinlaitosten käytöstäpoisto ja ydinjätehuolto |
| EAFRD | Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto |
| EAGF | Maataloustukirahasto |
| EAR | Euroopan unionin tilinpäätössääntö |
| EaSI | Työllisyys ja sosiaalinen innovointi |
| EBRD | Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki |
| ETT | Euroopan tilintarkastustuomioistuin |
| EKP | Euroopan keskuspankki |
| ECOFIN | Talous- ja rahoitusasioiden neuvosto |
| ECSC i.L. | Euroopan hiili- ja teräsyhteisö selvitystilassa |
| EKR | Euroopan kehitysrahasto |
| EDIF | Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointiväline |
| ETA | Euroopan talousalue |
| EUH | Euroopan ulkosuhdehallinto |
| EKKR | Euroopan kestävän kehityksen rahasto |
| EFSE | Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto |
| ERVV | Euroopan rahoitusvakautusväline |
| ESIR | Euroopan strategisten investointien rahasto |
| ERVM | Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi |
| EFTA | Euroopan vapaakauppaliitto |
| EGNOS | Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä |
| EIP | Euroopan investointipankki |
| VTV | Euroopan investointirahasto |
| ElectriFI | Sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite |
| ELM | Ulkoinen lainanantovaltuus |
| EMKR | Euroopan meri- ja kalatalousrahasto |
| EMU | Talous- ja rahaliitto |
| ENEF | Yritysten laajentumisrahasto |
| ENIF | Yritysten innovointirahasto |
| ENPI | Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline |
| EP | Euroopan parlamentti |
| EAKR | Euroopan aluekehitysrahasto |
| ERI | EIP:n selviytymiskyvyn kehittämisaloite |
| ESA | Euroopan avaruusjärjestö |
| ESR | Euroopan sosiaalirahasto |
| ERI-rahastot | Euroopan rakenne- ja investointirahastot |
| EVM | Euroopan vakausmekanismi |
| ETF | Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä 1998 |
| EU | Euroopan unioni |
| EUMETSAT | Euroopan sääsatelliittijärjestö |
| Euratom | Euroopan atomienergiayhteisö |
| FIFO | First In, First Out |
| FP7 | Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemäs puiteohjelma |
| FR | EU:n varainhoitoasetus |
| FSDA | Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi |
| BKT | Bruttokansantuote |
| BKTL | Bruttokansantulo |
| GNSS | Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä |
| H2020 | Horisontti 2020 |
| IIW | Infrastruktuuri- ja innovointi-ikkuna |
| IMF | Kansainvälinen valuuttarahasto |
| IPSAS | Julkissektorin kansainväliset tilinpäätösstandardit (International Public Sector Accounting Standards) |
| IT | Information Technology (tietotekniikka) |
| ITER | Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori |
| YTK | Yhteinen tutkimuskeskus |
| JU | Yhteisyritys |
| LGTT | TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä |
| MAP | Monivuotinen ohjelma – keskisuurten yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma |
| MEP | Euroopan parlamentin jäsen |
| MFA | Makrotaloudellinen apu |
| MFF | Monivuotinen rahoituskehys |
| MSME | Mikro- ja pk-yritykset |
| ORD | Omien varojen järjestelmästä annettu päätös |
| PBI | Hankejoukkolainoja koskeva aloite |
| PF4EE | Energiatehokkuuden yksityinen rahoitusväline |
| PGF | Osallistujien takuurahasto |
| PPP | Julkisen ja yksityisen sektorin välinen kumppanuus |
| PSEO | Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä |
| Maksattamatta olevat määrät | ”Reste à Liquider” (maksattamatta olevat sitoumukset) |
| RSFF | Riskinjakorahoitusväline |
| TTK | Tutkimus, teknologian kehittäminen ja demonstrointi |
| S&P | Standard & Poor’s Financial Services LLC |
| SANAD | MENA-rahasto mikro- ja pk-yrityksille |
| SAPARD | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma |
| SEMED | Mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella |
| SIUGI | Pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline |
| Pk-yritykset | Pienet ja keskisuuret yritykset |
| SMEW | Pk-yritysikkuna |
| SURE | Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline |
| SEUT | Sopimus Euroopan unionin toiminnasta |
| TOR | Perinteiset omat varat |
| TRDI | Väliaikainen maaseudun kehittämisväline |
| Alv | Arvonlisävero |

AAR

Vuotuinen toimintakertomus

AMIF

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto

AOD

Valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä

ATM

Ilmaliikenteen hallinta (Air Traffic Management)

BOP

Maksutaselainat

BUFI-rahasto

Talousarvion sakkorahasto

YMP

Yhteinen maatalouspolitiikka

CCS LGF

Kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausväline

CEF

Verkkojen Eurooppa -väline

CEF DI

Verkkojen Eurooppa -välineen vieraan pääoman ehtoinen rahoitusväline

CF

Koheesiorahasto

CIP

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma

COM

Euroopan komissio

COSME-ohjelma

Yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma

COSO

Committee of Sponsoring Organizations of the Treadway Commission

CPR

Yhteisiä säännöksiä koskeva asetus

D&WM

Ydinlaitosten käytöstäpoisto ja ydinjätehuolto

EAFRD

Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto

EAGF

Maataloustukirahasto

EAR

Euroopan unionin tilinpäätössääntö

EaSI

Työllisyys ja sosiaalinen innovointi

EBRD

Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki

ETT

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

EKP

Euroopan keskuspankki

ECOFIN

Talous- ja rahoitusasioiden neuvosto

ECSC i.L.

Euroopan hiili- ja teräsyhteisö selvitystilassa

EKR

Euroopan kehitysrahasto

EDIF

Länsi-Balkanin yrityskehitys- ja innovointiväline

ETA

Euroopan talousalue

EUH

Euroopan ulkosuhdehallinto

EKKR

Euroopan kestävän kehityksen rahasto

EFSE

Euroopan Kaakkois-Eurooppa-rahasto

ERVV

Euroopan rahoitusvakautusväline

ESIR

Euroopan strategisten investointien rahasto

ERVM

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi

EFTA

Euroopan vapaakauppaliitto

EGNOS

Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä

EIP

Euroopan investointipankki

VTV

Euroopan investointirahasto

ElectriFI

Sähköistämisen rahoittamista koskeva aloite

ELM

Ulkoinen lainanantovaltuus

EMKR

Euroopan meri- ja kalatalousrahasto

EMU

Talous- ja rahaliitto

ENEF

Yritysten laajentumisrahasto

ENIF

Yritysten innovointirahasto

ENPI

Eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline

EP

Euroopan parlamentti

EAKR

Euroopan aluekehitysrahasto

ERI

EIP:n selviytymiskyvyn kehittämisaloite

ESA

Euroopan avaruusjärjestö

ESR

Euroopan sosiaalirahasto

ERI-rahastot

Euroopan rakenne- ja investointirahastot

EVM

Euroopan vakausmekanismi

ETF

Euroopan teknologian käynnistysjärjestelmä 1998

EU

Euroopan unioni

EUMETSAT

Euroopan sääsatelliittijärjestö

Euratom

Euroopan atomienergiayhteisö

FIFO

First In, First Out

FP7

Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemäs puiteohjelma

FR

EU:n varainhoitoasetus

FSDA

Tilinpäätöksen sisältö ja analyysi

BKT

Bruttokansantuote

BKTL

Bruttokansantulo

GNSS

Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä

H2020

Horisontti 2020

IIW

Infrastruktuuri- ja innovointi-ikkuna

IMF

Kansainvälinen valuuttarahasto

IPSAS

Julkissektorin kansainväliset tilinpäätösstandardit (International Public Sector Accounting Standards)

IT

Information Technology (tietotekniikka)

ITER

Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori

YTK

Yhteinen tutkimuskeskus

JU

Yhteisyritys

LGTT

TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä

MAP

Monivuotinen ohjelma – keskisuurten yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma

MEP

Euroopan parlamentin jäsen

MFA

Makrotaloudellinen apu

MFF

Monivuotinen rahoituskehys

MSME

Mikro- ja pk-yritykset

ORD

Omien varojen järjestelmästä annettu päätös

PBI

Hankejoukkolainoja koskeva aloite

PF4EE

Energiatehokkuuden yksityinen rahoitusväline

PGF

Osallistujien takuurahasto

PPP

Julkisen ja yksityisen sektorin välinen kumppanuus

PSEO

Euroopan unionin virkamiesten eläkejärjestelmä

Maksattamatta olevat määrät

”Reste à Liquider” (maksattamatta olevat sitoumukset)

RSFF

Riskinjakorahoitusväline

TTK

Tutkimus, teknologian kehittäminen ja demonstrointi

S&P

Standard & Poor’s Financial Services LLC

SANAD

MENA-rahasto mikro- ja pk-yrityksille

SAPARD

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityinen liittymisohjelma

SEMED

Mikro- ja pk-yritysten taloudellisen osallisuuden ohjelma Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella

SIUGI

Pk-yrityksiä koskevaan aloitteeseen sisältyvä rajaamatonta vakuutta koskeva väline

Pk-yritykset

Pienet ja keskisuuret yritykset

SMEW

Pk-yritysikkuna

SURE

Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline

SEUT

Sopimus Euroopan unionin toiminnasta

TOR

Perinteiset omat varat

TRDI

Väliaikainen maaseudun kehittämisväline

Alv

Arvonlisävero

---

(1)  Päivitetty yhteenveto kaikista toteutetuista toimista on koronavirukseen liittyviä EU:n toimia koskevalla verkkosivulla osoitteessa https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/timeline-eu-action_fi

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) 2016/369, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2016, hätätilanteen tuen antamisesta unionin sisällä (EUVL L 70, 16.3.2016, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksen (EU) 2016/369 mukaisen hätätilanteen tuen käyttöönotosta sekä sen säännösten muuttamisesta covid-19:n puhkeamisen huomioon ottamiseksi 14. huhtikuuta 2020 annetulla neuvoston asetuksella (EU) 2020/521 (EUVL L 117, 15.4.2020, s. 3).

2

(3)  Ks. lisätalousarvio nro 1/2020 (hyväksytty 17.4.2020), lisätalousarvio nro 6/2020 (hyväksytty 17.9.2020).

3

(4)  Ks. https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/health-research-and-innovation/coronavirus-research-and-innovation/financing-innovation_fi

4

(5)  EUVL L 99, 10.4.2019, s. 41.

5

(6)  EUVL L 82 I, 19.3.2020, s. 1.

6

(7)  EUVL L 94 I, 27.3.2020, s. 1.

7

(8)  EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5.

8

(9)  EUVL L 130, 24.4.2020, s. 1.

9

(10)  EUVL L 165, 27.5.2020, s. 31.

10

(*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

*1

(11)  EUVL L 159, 20.5.2020, s. 1.

11

(12)  Eri arvot – nykyiset ja vuoden 2018 hinnat – vastaavat nimellisarvoltaan ja reaalisesti samaa summaa. Ero johtuu vuotuisesta inflaatiokorjauksesta.

12

(13)  EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7.

13

(14)  EUVL L 345, 27.12.2017, s. 34.

14

(15)  EUVL L 249, 27.9.2017, s. 1.

15

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston varainhoitoasetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 212 artikla (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

16

(17)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 39.

17

(18)  Toissijaisuusperiaatteen mukaan unioni toimii ainoastaan, jos ja siltä osin kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, vaan ne voidaan suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti unionin toiminnan sisältö ja muoto eivät saa ylittää sitä, mikä on tarpeen perussopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi (ks. SEU-sopimuksen 5 artikla).

18

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

19

(20)  Ks. SEUT-sopimuksen 317 artikla.

20

(21)  Näin ollen ilmaisua ”Euroopan komissio” käytetään kuvaamaan sekä toimielintä – komission jäsenten muodostamaa kollegiota – että sen hallintoa, jota johtavat pääosastojen pääjohtajat (ja muiden hallintorakenteiden, kuten yksiköiden, virastojen ja toimeenpanovirastojen, johtajat).

21

(22)  Vuoden 2019 puolivälistä (sisäisten sääntöjen tarkistetun 12 artiklan mukaisesti) lähtien Euroopan kehitysrahaston (EKR) hallinnointi on jaettu viiden osaston (INTPA (DEVCO), ECHO, EAC, EACEA ja JRC) kesken.

22

(1)  On huomattava, että osa taloudellisia tietoja sisältävien taulukoiden luvuista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

1

(2)  Euroopan parlamentin 18. joulukuuta 2020 hyväksymän talousarvion mukaisesti EU:n lyhytaikaiset velat katetaan omista varoista, jotka jäsenvaltiot kantavat tai joiden maksamista pyydetään jäsenvaltioilta vuonna 2021. Lisäksi henkilöstösääntöjen (29. helmikuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68, sellaisena kuin se on muutettuna) 83 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot takaavat yhdessä eläkevastuun kattamisen.

2

(3)  EU:n virkamiesten eläkejärjestelmä on etuusperusteinen laskennallinen (virtuaalinen) rahasto jossa henkilöstön suorittamilla maksuilla rahoitetaan heidän tulevat eläkkeensä. Vaikka tosiasiallista sijoitusrahastoa ei olekaan, katsotaan, että määrä, joka sellaiseen olisi kertynyt, on sijoitettu jäsenvaltioiden pitkäaikaisiin joukkovelkakirjalainoihin ja huomioitu Euroopan unionin tilinpäätökseen kirjatussa eläkevastuussa. Henkilöstösääntöjen 83 artiklan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltiot takaavat yhteisesti etuuksien maksamisen (ks. yksityiskohtainen kuvaus järjestelmästä asiakirjassa COM(2018) 829).

3

(23)  EUVL L 169, 1.7.2015, s. 1.

23

(24)  EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129.

24

(25)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

25

(26)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105.

26

(4)  ”Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen” sisältää konsolidoitujen yhteisöjen talousarvion toteuttamisen, konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit, talousarvion ulkopuoliset toimet ja kohdentamattomat ohjelmat, joihin liittyvät yksittäiset määrät ovat vähäisiä.

4

”Ei sidottu monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeeseen” sisältää konsolidoitujen yhteisöjen talousarvion toteuttamisen, konsolidoinnista johtuvat eliminoinnit, talousarvion ulkopuoliset toimet ja kohdentamattomat ohjelmat, joihin liittyvät yksittäiset määrät ovat vähäisiä.

(27)  EUVL L 76, 19.3.2018, s. 30.

27

(*2)  Maaseuturahaston rahoituskehys kattaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2220 mukaisesti kauden 2014–2022 (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 1)

*2

(28)  EUVL L 62, 23.2.2021, s. 41.

28

(29)  EUVL L 122, 24.4.2014, s. 44.

29

(30)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 1.

30

(31)  EUVL L 60, 28.2.2020, s. 5.

31

(32)  EUVL L 291, 16.11.2018, s. 3.

32

(5)  EUVL L 132, 21.5.2016, s. 85.

5

(6)  Pois lukien rahoitusapua varten myönnetyt back-to-back-lainat.

6

Pois lukien rahoitusapua varten myönnetyt back-to-back-lainat.

(7)  Pois lukien rahoitusapua varten myönnetyt back-to-back-lainat.

7

Pois lukien rahoitusapua varten myönnetyt back-to-back-lainat.

(8)  Myytävissä olevat rahoitusvarat (pois lukien sijoitukset rahamarkkinarahastoihin ja oman pääoman ehtoisiin rahoitusvälineisiin).

8

(9)  Käypään arvoon yli- tai alijäämän kautta arvostettavat rahoitusvarat.

9

(33)  EUVL L 128, 27.5.2009, s. 1.

33

(34)  EUVL L 118, 12.5.2010, s. 1.

34

(10)  Sovelletaan korjauskerrointa.

10

Sovelletaan korjauskerrointa.

(11)  Maksetaan palvelussuhteen päättymisen jälkeisten kolmen ensimmäisen vuoden aikana.

11

Maksetaan palvelussuhteen päättymisen jälkeisten kolmen ensimmäisen vuoden aikana.

(35)  On huomattava, että osa taloudellisia tietoja sisältävien taulukoiden luvuista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

35

(36)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 29.

36

(37)  EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1.

37

---

| 28.10.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 436/207 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 436/207

---

Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus

(2021/C 436/02)

Lausunto

| I. | Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut






  a) | Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan selvityksen (2)31. joulukuuta 2020 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja jonka komissio on hyväksynyt 30. kesäkuuta 2021 |
| --- | --- | --- |

I.

a)

Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen, joka sisältää konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat (1) ja talousarvion toteuttamista koskevan selvityksen (2)31. joulukuuta 2020 päättyneeltä varainhoitovuodelta ja jonka komissio on hyväksynyt 30. kesäkuuta 2021

| b) | tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 287 artiklan mukaisesti.

Tilien luotettavuus

Lausunto tilien luotettavuudesta

| II. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Euroopan unionin (EU) konsolidoitu tilinpäätös 31. joulukuuta 2020 päättyneeltä varainhoitovuodelta antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot EU:n taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2020 sekä toimien tuloksista, rahavirroista ja nettovarallisuuden muutoksista mainittuna päivänä päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja kansainvälisesti hyväksyttyihin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin perustuvien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

II.

Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus (sääntöjenmukaisuus)

Tulot

| Lausunto tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta









  III. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 31 päivänä joulukuuta 2020 päättyneen varainhoitovuoden tilien perustana olevat tulot ovat kaikilta olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. |
| --- | --- |

Lausunto tulojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

III.

Menot

| Kielteinen lausunto menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta









  IV. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo sen seikan merkittävyyden vuoksi, jota kuvataan kohdassa ”Perustelut kielteiselle lausunnolle menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta”, että 31. joulukuuta 2020 päättyneen varainhoitovuoden tileissä hyväksyttyjen menojen virhetaso on olennainen. |
| --- | --- |

Kielteinen lausunto menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

IV.

Perustelut lausunnolle

| V. | Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tarkastuksensa kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) kansainvälisten tilintarkastusstandardien (ISA) ja eettisten ohjeiden sekä ylimpien tarkastuselinten kansainvälisen järjestön (International Organisation of Supreme Audit Institutions, INTOSAI) kansainvälisten standardien (ISSAI) mukaisesti. Mainittuihin standardeihin ja ohjeisiin perustuvia tilintarkastustuomioistuimen velvollisuuksia kuvataan tarkemmin kertomuksen kohdassa ”Tarkastajan velvollisuudet”. Tilintarkastustuomioistuin on myös noudattanut riippumattomuusvaatimuksia ja täyttänyt eettiset velvoitteensa eettisiä tilintarkastusstandardeja käsittelevän kansainvälisen lautakunnan (International Ethics Standards Board for Accountants) vahvistamien eettisten sääntöjen (Code of Ethics for Professional Accountants) mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin katsoo hankkineensa lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä. |
| --- | --- |

V.

Perustelut kielteiselle lausunnolle menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

| VI. | Tilintarkastustuomioistuimen arvioima kokonaisvirhetaso, joka koskee 31. joulukuuta 2020 päättyneen varainhoitovuoden tileissä hyväksyttyjä menoja, on 2,7 prosenttia. Merkittävässä osassa näitä menoja – yli puolessa – virhetaso on olennainen. Tämä koskee lähinnä kulujen korvaamiseen perustuvia menoja, joiden arvioitu virhetaso on 4,0 prosenttia. Nämä menot kasvoivat 87,2 miljardiin euroon vuonna 2020 ja muodostivat 59 prosenttia tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen perusjoukosta (3). Kasvu johtui pitkälti siitä, että koheesioalan menot lisääntyivät edelleen. Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden vaikutukset varainhoitovuoden hyväksyttyihin menoihin ovat edellä sanotun perusteella sekä olennaisia että laajalle ulottuvia. |
| --- | --- |

VI.

Tarkastuksen kannalta keskeiset seikat

Tilintarkastustuomioistuin arvioi eläkeoikeuksista ja muista työsuhde-etuuksista aiheutuvat vastuut

| VII. | EU:n taseeseen sisältyvien eläkeoikeuksista ja muista työsuhde-etuuksista aiheutuvien vastuiden määrä oli vuoden 2020 lopussa 116,0 miljardia euroa. Tämä vastaa lähes kolmannesta kaikista vuoden 2020 vastuista (313,5 miljardia euroa). |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Suurin osa eläkeoikeuksista ja muista työsuhde-etuuksista aiheutuvista vastuista, 100,7 miljardia euroa, liittyy Euroopan unionin virkamiesten ja muun henkilöstön eläkejärjestelmään. Vastuiden kirjaaminen tileihin perustuu arvioon niiden maksujen nykyarvosta, jotka EU oletettavasti joutuu tulevaisuudessa maksamaan kattaakseen eläkevastuunsa. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Eläkejärjestelmään kuuluvat etuudet maksetaan EU:n talousarviosta. EU ei ole perustanut erillistä eläkerahastoa, josta tulevat eläkevastuut katettaisiin, vaan jäsenvaltiot takaavat yhteisesti etuuksien maksamisen, ja virkamiehet maksavat kolmanneksen eläkejärjestelmän rahoituksesta. Eurostat tekee tätä vastuuta koskevat laskelmat vuosittain komission tilinpitäjän puolesta käyttäen muuttujina muun muassa EU:n virkamiesten ikäprofiilia ja elinajanodotetta ja tehden oletuksia siitä, millaiset taloudelliset edellytykset ovat tulevaisuudessa. Myös komission vakuutusmatemaatikot arvioivat nämä muuttujat ja oletukset. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Eläkevastuut kasvoivat vuonna 2020, mikä johtuu lähinnä siitä, että nimellinen diskonttokorko laski yleisen korkotason alenemisen vaikutuksesta (4). Tämä on pääasiallinen syy siihen, että eläkevastuut lisääntyivät 98 prosenttia vuodesta 2014 vuoteen 2020 eli 50,9 miljardista eurosta 100,7 miljardiin euroon (5). |
| --- | --- |

X.

| XI. | Toiseksi suurin osuus eläkeoikeuksiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvistä vastuista muodostuu arvioidusta EU:n vastuusta, joka koskee yhteistä sairausvakuutusjärjestelmää (12,9 miljardia euroa vuoden 2020 lopussa). Vastuu liittyy EU:n henkilöstön terveydenhoitokuluihin, jotka tulevat maksettaviksi työsuhteen jälkeiseltä ajalta (luku ei sisällä kyseisten henkilöiden maksuosuutta). |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi osana tarkastustaan näitä järjestelmiä varten tehdyt vakuutusmatemaattiset oletukset ja niihin perustuvan arvonmäärityksen. Tilintarkastustuomioistuimen arvio pohjautuu riippumattoman ulkoisen vakuutusmatematiikan asiantuntijan työhön. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti laskelmien perustana olevat perustiedot, vakuutusmatemaattiset muuttujat sekä vastuulaskelman. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tarkasti vastuun esitystavan konsolidoidussa taseessa ja konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedoissa. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätöksen mukaan arvio, joka koskee konsolidoidussa taseessa esitettyä eläkeoikeuksista ja muista työsuhde-etuuksista aiheutuvien vastuiden kokonaismäärää, on oikeellinen ja luotettava. Tilintarkastustuomioistuin arvioi jatkossakin näiden merkittävien vastuiden laskennan – myös perustana olevien tietojen luotettavuuden – ja edistää siten komission niiden osalta toteuttamaa jatkuvaa seurantaa. |
| --- | --- |

XIII.

Tilintarkastustuomioistuin tutki tileissä esitetyt merkittävät vuoden lopun arviot

| XIV. | Vuoden 2020 loppuun mennessä edunsaajille oli aiheutunut arviolta 107,8 miljardia euroa sellaisia tukikelpoisia menoja, jotka olivat vielä ilmoittamatta (vuoden 2019 lopussa: 105,7 miljardia euroa). Nämä määrät kirjattiin menojäämiksi (6). |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Vuoden 2020 lopussa tilinpäätökseen sisältyi 7,2 miljardin euron arvioitu määrä, jota yhteistyössä hallinnoidut rahoitusvälineet sekä tukijärjestelmät eivät olleet käyttäneet (vuoden 2019 lopussa: 6,9 miljardia euroa). Nämä ilmenevät taseessa muina ennakoina jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

XV.

| XVI. | Arvioidakseen nämä vuoden lopun arviot tilintarkastustuomioistuin tutki järjestelmää, jonka komissio oli luonut jaksotuslaskemia varten, ja varmisti siten järjestelmän oikeellisuuden ja kattavuuden niissä pääosastoissa, joissa suurin osa maksuista suoritettiin. Tarkastaessaan laskuista ja ennakkomaksuista poimimaansa otosta tilintarkastustuomioistuin perehtyi relevantteihin jaksotuslaskelmiin ottaakseen huomioon riskin siitä, että siirtyvät erät esitetään virheellisesti. Tilintarkastustuomioistuin pyysi komission kirjanpitoyksiköltä lisäselvitystä näiden arvioiden laadinnassa sovelletuista yleisistä menetelmistä. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Tilintarkastustuomioistuin tuli siihen johtopäätökseen, että menojäämät sekä ”muut ennakot jäsenvaltioille” on arvioitu konsolidoidussa taseessa kokonaismäärältään oikein. |
| --- | --- |

XVII.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi Yhdistyneen kuningaskunnan eroprosessista johtuvia varoja ja vastaavia tuloeriä (tuotot muista kuin vaihtoon liittyvistä transaktioista)

| XVIII. | Yhdistynyt kuningaskunta lakkasi olemasta EU:n jäsenvaltio 1. helmikuuta 2020. Sen jälkeen kun asianomaiset kaksi osapuolta olivat tehneet sopimuksen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä (jäljempänä ”erosopimus”), Yhdistynyt kuningaskunta sitoutui noudattamaan kaikkia EU:n jäsenyydestä johtuvia taloudellisia velvoitteitaan, jotka sille oli syntynyt edellisten monivuotisten rahoituskehysten aikana. Yhdistynyt kuningaskunta jatkoi 31. joulukuuta 2020 päättyneen siirtymäkauden ajan maksuosuuksiensa maksamista EU:n talousarvioon ja sai talousarviosta hyötyä jäsenvaltion tavoin. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Siirtymäkauden päätyttyäkin EU:lla ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla on keskinäisiä velvoitteita, joista aiheutuu EU:lle tiettyjä velkoja ja saamisia. Näiden velvoitteiden täytyy käydä ilmi EU:n tilinpäätöksestä. Komissio arvioi, että tasepäivänä Yhdistynyt kuningaskunta oli EU:lle velkaa 49,6 miljardia euroa ja EU Yhdistyneelle kuningaskunnalle velkaa 2,1 miljardia euroa. Toisin sanoen EU:n tileistä ilmeni tasepäivänä 47,5 miljardin euron nettosaaminen Yhdistyneeltä kuningaskunnalta. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Tilintarkastustuomioistuin käsitteli komission kanssa, osana tavanomaisia tarkastustoimenpiteitään, kyseisten varojen ja vastaavien tuloerien ajoitusta, oikeellisuutta ja täydellisyyttä. Tilintarkastustuomioistuin laski kyseiset määrät uudelleen, täsmäytti ne määrien perustana olevaan kirjanpitoaineistoon ja varmisti, ovatko käytetyt oletukset asianmukaiset. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että arviot Yhdistyneen kuningaskunnan eroprosessista johtuvista kirjatuista kokonaisvaroista ja tuloeristä on esitetty konsolidoidussa tilinpäätöksessä oikein. Tilintarkastustuomioistuin aikoo seurata tätä osa-aluetta myös jatkossa. |
| --- | --- |

XXI.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi covid-19-pandemiasta johtuvien toimenpiteiden vaikutusta tileihin

| XXII. | Komissio asetti covid-19-pandemian vuoksi käyttöön huomattavan määrän resursseja tarkoituksenaan vahvistaa jäsenvaltioiden julkista terveydenhuoltoa ja lieventää kriisin sosioekonomisia vaikutuksia Euroopan unionissa. Näin muun muassa rahoitettiin kiireellisiä lääkintätarvikkeita, joustavoitettiin Euroopan rakenne- ja investointirahastojen rahoitustuen hyödyntämistä ja myönnettiin jäsenvaltioille lainoja edullisin ehdoin. Tällaisten aloitteiden taloudelliset vaikutukset ovat tilinpäätöksen kannalta merkittävät. |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti osana tavanomaisia tarkastustoimenpiteitään EU:n varat, velat, tulot ja menot, myös komission toteuttamien toimenpiteiden osalta. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ne on esitetty konsolidoidussa tilinpäätöksessä oikein. |
| --- | --- |

XXIII.

Muut seikat

| XXIV. | Toimiva johto vastaa ns. muun informaation toimittamisesta. Käsitteellä viitataan varainhoitovuoden tärkeimmät tiedot sisältävään osioon (”Financial highlights of the year”), mutta ei konsolidoituun tilinpäätökseen eikä sitä koskevaan tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen. Tilintarkastustuomioistuimen lausunto konsolidoidusta tilinpäätöksestä ei kata muuta informaatiota, eikä tilintarkastustuomioistuin esitä sen osalta varmuutta koskevaa johtopäätöstä. Tilintarkastustuomioistuimen velvollisuutena on konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksen yhteydessä tutustua tähän muuhun informaatioon. Tällöin sen on arvioitava, onko muu informaatio olennaisesti ristiriidassa konsolidoidun tilinpäätöksen tai tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksensa yhteydessä saamien tietojen kanssa tai vaikuttaako muu informaatio muutoin olennaisesti virheelliseltä. Jos tilintarkastustuomioistuin katsoo, että muu informaatio on olennaisella tavalla virheellistä, sen on raportoitava asiasta. Tilintarkastustuomioistuimella ei ole raportoitavaa tältä osin. |
| --- | --- |

XXIV.

Toimivan johdon velvollisuudet

| XXV. | Toimiva johto vastaa SEUT 310–325 artiklan ja varainhoitoasetuksen mukaisesti EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä kansainvälisesti hyväksyttyjen julkisen sektorin tilinpäätösstandardien pohjalta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Johdon vastuulla on sisäisen valvonnan suunnittelu, täytäntöönpano ja ylläpito. Valvonta kohdistuu tilinpäätöksen laatimiseen ja sillä varmistetaan, että tilinpäätöksessä esitetyissä tiedoissa ei ole petoksesta tai virheestä johtuvia olennaisia virheellisyyksiä. Toimivan johdon vastuulla on lisäksi varmistaa, että tilinpäätöksessä mainitut toiminnot, rahoitustoimet ja tiedot ovat niitä sääntelevien normien (lakien, asetusten, periaatteiden, sääntöjen ja standardien) mukaisia. Komissio on viime kädessä vastuussa EU:n tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (SEUT, 317 artikla). |
| --- | --- |

XXV.

| XXVI. | Kun toimiva johto laatii konsolidoitua tilinpäätöstä, sen vastuulla on arvioida EU:n kykyä jatkaa toimintaansa. Toimivan johdon on tuotava tarvittaessa esiin asiaa koskevat seikat ja laadittava tilinpäätös toiminnan jatkuvuuden periaatteen pohjalta, paitsi jos toimiva johto aikoo lopettaa yhteisön tai lakkauttaa sen toiminnan tai sillä ei ole muuta realistista vaihtoehtoa kuin tehdä niin. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | Komission vastuulla on valvoa EU:n tilinpäätösraportointia. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII. | Varainhoitoasetuksen (XIII osasto) mukaisesti komission tilinpitäjän on toimitettava EU:n konsolidoitu tilinpäätös tarkastettavaksi ensin alustavan tilinpäätöksen muodossa viimeistään 31. maaliskuuta seuraavana vuonna ja lopullinen tilinpäätös viimeistään 31. heinäkuuta. Jo alustavan tilinpäätöksen on annettava oikea ja riittävä kuva EU:n taloudellisesta asemasta. On siis välttämätöntä, että kaikki alustavaan tilinpäätökseen sisältyvät erät esitetään lopullisina laskelmina niin, että tilintarkastustuomioistuin voi hoitaa tehtävänsä varainhoitoasetuksen (XIII osaston) mukaisesti ja asetettuja määräaikoja noudattaen. Alustavan ja lopullisen tilinpäätöksen erojen olisi yleensä johduttava ainoastaan tilintarkastustuomioistuimen huomautuksista. |
| --- | --- |

XXVIII.

Tarkastajan velvollisuudet konsolidoidun tilinpäätöksen ja sen perustana olevien toimien tarkastamisen yhteydessä

| XXIX. | Tilintarkastustuomioistuimen tavoitteena on saada kohtuullinen varmuus siitä, onko EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä olennaisia virheellisyyksiä ja ovatko tilien perustana olevat toimet lailliset ja asianmukaiset, ja antaa tarkastuksensa perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle tarkastuslausuma tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Kohtuullisella varmuudella tarkoitetaan korkeaa varmuustasoa. Kohtuullinen varmuus ei kuitenkaan ole tae siitä, että tarkastuksessa havaitaan kaikki olennaiset virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset. Virheellisyydet ja noudattamatta jättämiset voivat johtua petoksista tai virheistä, ja niiden katsotaan olevan olennaisia, jos niiden yksin tai yhdessä voisi kohtuudella odottaa vaikuttavan taloudellisiin päätöksiin, joita konsolidoidun tilinpäätöksen perusteella tehdään. |
| --- | --- |

XXIX.

| XXX. | Tulojen alalla tilintarkastustuomioistuimen tarkastus, joka koskee arvonlisäveroon ja bruttokansantuloon perustuvia omia varoja, alkaa makroekonomisista aggregaateista, joiden perusteella näiden omien varojen määrä lasketaan. Tämän jälkeen tilintarkastustuomioistuin arvioi komission järjestelmät, joiden avulla makroekonomisia aggregaatteja käsitellään kunnes jäsenvaltioiden maksuosuudet on saatu ja tiedot on sisällytetty konsolidoituun tilinpäätökseen. Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin tutkii tulliviranomaisten tilit ja analysoi tullivalvonnan alaisen maksuvirran siihen saakka, kunnes komissio on vastaanottanut asianomaiset määrät, ja ne on kirjattu tileihin. |
| --- | --- |

XXX.

| XXXI. | Menojen alalla tilintarkastustuomioistuin tarkastaa maksut, kun menot ovat aiheutuneet ja ne on kirjattu ja hyväksytty. Tämä tarkastus kattaa kaiken tyyppiset maksut siinä vaiheessa kun ne suoritetaan, ei kuitenkaan ennakkomaksuja. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa ennakkomaksut, kun varojen saaja on esittänyt evidenssiä siitä, että varat on käytetty asianmukaisesti, ja kun toimielin tai muu elin on ennakkomaksun kirjanpidollisen selvittämisen yhteydessä hyväksynyt kyseisen evidenssin, mikä saattaa tapahtua vasta myöhempänä varainhoitovuonna. |
| --- | --- |

XXXI.

| XXXII. | Tilintarkastustuomioistuin käyttää ammatillista harkintaa ja säilyttää ammatillisen skeptisyyden koko tarkastuksen ajan. Tilintarkastustuomioistuimen tehtävänä on myös






  a) | määritellä ja arvioida, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta EU:n lainsäädännön vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin ottaa kyseiset riskit huomioon tarkastustoimenpiteidensä suunnittelussa ja toteuttamisessa ja hankkii lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä. Petoksesta johtuva olennainen virheellisyys tai sääntöjen noudattamatta jättäminen on vaikeampi havaita kuin vastaava virheestä johtuva tilanne, sillä petokseen voi liittyä epärehellistä yhteistoimintaa, väärennöksiä, tahallista tietojen poisjättämistä, väärien tietojen antamista tai sisäisen valvonnan sivuuttamista. Siksi riski, että petoksesta johtuva virheellisyys tai sääntöjen noudattamatta jättäminen jää havaitsematta, on suurempi. |
| --- | --- | --- |

XXXII.

a)

määritellä ja arvioida, kuinka suuri on riski, että petoksista tai virheistä johtuen konsolidoituun tilinpäätökseen sisältyy olennaisia virheellisyyksiä tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta EU:n lainsäädännön vaatimuksia. Tilintarkastustuomioistuin ottaa kyseiset riskit huomioon tarkastustoimenpiteidensä suunnittelussa ja toteuttamisessa ja hankkii lausuntonsa perustaksi tarpeellisen määrän tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä. Petoksesta johtuva olennainen virheellisyys tai sääntöjen noudattamatta jättäminen on vaikeampi havaita kuin vastaava virheestä johtuva tilanne, sillä petokseen voi liittyä epärehellistä yhteistoimintaa, väärennöksiä, tahallista tietojen poisjättämistä, väärien tietojen antamista tai sisäisen valvonnan sivuuttamista. Siksi riski, että petoksesta johtuva virheellisyys tai sääntöjen noudattamatta jättäminen jää havaitsematta, on suurempi.

| b) | saada käsitys tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta olosuhteisiin nähden asianmukaisten tarkastustoimenpiteiden suunnittelua varten, mutta ei siinä tarkoituksessa, että annettaisiin lausunto sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta. |
| --- | --- |

b)

saada käsitys tilintarkastuksen kannalta relevantista sisäisestä valvonnasta olosuhteisiin nähden asianmukaisten tarkastustoimenpiteiden suunnittelua varten, mutta ei siinä tarkoituksessa, että annettaisiin lausunto sisäisen valvonnan vaikuttavuudesta.

| c) | arvioida toimivan johdon soveltamien tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuutta ja toimivan johdon esittämien kirjanpidollisten arvioiden ja niihin liittyvien tilinpäätöksessä esitettävien tietojen kohtuullisuutta. |
| --- | --- |

c)

arvioida toimivan johdon soveltamien tilinpäätösperiaatteiden asianmukaisuutta ja toimivan johdon esittämien kirjanpidollisten arvioiden ja niihin liittyvien tilinpäätöksessä esitettävien tietojen kohtuullisuutta.

| d) | tehdä johtopäätös siitä, onko toimiva johto soveltanut asianmukaisesti toiminnan jatkuvuuteen perustuvaa kirjanpitokäsittelyä, ja tehdä hankitun tarkastusevidenssin perusteella johtopäätös siitä, liittyykö sellaisiin tapahtumiin tai olosuhteisiin olennaista epävarmuutta, jotka saattavat antaa merkittävää aihetta epäillä organisaation kykyä jatkaa toimintaansa. Jos tilintarkastustuomioistuin toteaa, että olennaista epävarmuutta on havaittavissa, sen on kiinnitettävä kertomuksessaan lukijan huomio asianomaisiin konsolidoidussa tilinpäätöksessä esitettyihin tietoihin tai annettava mukautettu lausunto, jos tiedot ovat puutteellisia. Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset perustuvat tarkastusevidenssiin, joka on saatu tarkastuskertomuksen laatimisajankohtaan mennessä. Tulevaisuuden tapahtumat tai olosuhteet saattavat kuitenkin johtaa siihen, että yhteisö ei pysty jatkamaan toimintaansa. |
| --- | --- |

d)

tehdä johtopäätös siitä, onko toimiva johto soveltanut asianmukaisesti toiminnan jatkuvuuteen perustuvaa kirjanpitokäsittelyä, ja tehdä hankitun tarkastusevidenssin perusteella johtopäätös siitä, liittyykö sellaisiin tapahtumiin tai olosuhteisiin olennaista epävarmuutta, jotka saattavat antaa merkittävää aihetta epäillä organisaation kykyä jatkaa toimintaansa. Jos tilintarkastustuomioistuin toteaa, että olennaista epävarmuutta on havaittavissa, sen on kiinnitettävä kertomuksessaan lukijan huomio asianomaisiin konsolidoidussa tilinpäätöksessä esitettyihin tietoihin tai annettava mukautettu lausunto, jos tiedot ovat puutteellisia. Tilintarkastustuomioistuimen johtopäätökset perustuvat tarkastusevidenssiin, joka on saatu tarkastuskertomuksen laatimisajankohtaan mennessä. Tulevaisuuden tapahtumat tai olosuhteet saattavat kuitenkin johtaa siihen, että yhteisö ei pysty jatkamaan toimintaansa.

| e) | arvioida konsolidoidun tilinpäätöksen yleinen esittämistapa, rakenne ja sisältö (mukaan lukien kaikki tilinpäätöksessä esittävät lisätiedot) sekä se, kuvastaako konsolidoitu tilinpäätös oikeellisesti sen perustana olevia toimia ja tapahtumia. |
| --- | --- |

e)

arvioida konsolidoidun tilinpäätöksen yleinen esittämistapa, rakenne ja sisältö (mukaan lukien kaikki tilinpäätöksessä esittävät lisätiedot) sekä se, kuvastaako konsolidoitu tilinpäätös oikeellisesti sen perustana olevia toimia ja tapahtumia.

| f) | hankkia tarpeellinen määrä tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä EU:n suorittaman konsolidoinnin piiriin kuuluvien yhteisöjen taloudellisista tiedoista, jotta tilintarkastustuomioistuin voi esittää lausunnon konsolidoidusta tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista. Tilintarkastustuomioistuin on vastuussa tarkastustyön ohjaamisesta, valvomisesta ja suorittamisesta ja vastaa yksin tarkastuslausunnostaan. |
| --- | --- |

f)

hankkia tarpeellinen määrä tarkoitukseen soveltuvaa tarkastusevidenssiä EU:n suorittaman konsolidoinnin piiriin kuuluvien yhteisöjen taloudellisista tiedoista, jotta tilintarkastustuomioistuin voi esittää lausunnon konsolidoidusta tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista. Tilintarkastustuomioistuin on vastuussa tarkastustyön ohjaamisesta, valvomisesta ja suorittamisesta ja vastaa yksin tarkastuslausunnostaan.

| XXXIII. | Tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa toimivalle johdolle muun muassa tarkastuksen suunnitellun laajuuden ja ajoituksen sekä merkittävät tarkastushavainnot, mukaan lukien mahdolliset havaitut merkittävät sisäisen valvonnan puutteet. |
| --- | --- |

XXXIII.

| XXXIV. | Tilintarkastustuomioistuin määrittää komission ja muiden tarkastettujen yhteisöjen kanssa keskustelluista seikoista ne, jotka ovat olleet merkittävimpiä konsolidoidun tilinpäätöksen tarkastuksessa ja siten kohteena olevana varainhoitovuonna tarkastuksen kannalta keskeisiä seikkoja. Tilintarkastustuomioistuin kuvaa kyseisiä seikkoja kertomuksessaan, ellei säädös tai määräys estä asianomaisten tietojen julkistamista, tai jos – erittäin harvinaisissa olosuhteissa – tilintarkastustuomioistuin toteaa, että asianomaista seikkaa ei ole syytä julkaista kertomuksessa, koska julkaisemisesta aiheutuvien kielteisten seurausten voitaisiin kohtuudella olettaa olevan suurempia kuin tietojen julkaisemisesta yleisen edun kannalta saatava hyöty. |
| --- | --- |

XXXIV.

15. heinäkuuta 2021

Klaus-Heiner LEHNE

presidentti

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi – L-1615 Luxembourg

---

(1)  Konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat sisältävät taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, nettovarallisuuden muutoksia koskevan laskelman sekä yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista ja muut liitetiedot (segmenttiraportointi mukaan luettuna).

1

(2)  Selvitys talousarvion toteuttamisesta sisältää myös liitetiedot.

2

(3)  Lisätietoja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2020, kohdat 
  1.21–1.26
  .

3

1.21–1.26

(4)  EU:n tilinpäätös varainhoitovuodelta 2020, liitetieto 2.9.

4

(5)  Luvut EU:n varainhoitovuosien 2014–2020 tilinpäätösten liitetiedosta 2.9.

5

(6)  Kyseessä ovat taseen velkoihin kirjatut 64,4 miljardin euron menojäämät sekä 43,4 miljardin euron määrä, joka on kirjattu taseen vastaaviin siten, että se vähentää ennakkorahoituksen arvoa.

6

---