# Uradni list C 392/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 392 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6428. september 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 392

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6428. september 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 392/01 | Menjalni tečaji eura — 27. september 2021 | 1 |
| 2021/C 392/02 | Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. oktober 2021
  (Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004) | 2 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2021/C 392/01

Menjalni tečaji eura — 27. september 2021

1

2021/C 392/02

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. oktober 2021
  (Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004)

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004

2

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 392/03 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10375 — ArcelorMittal/Condesa Tubos) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 3 |
| 2021/C 392/04 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10247 — CVC/ Cooper) (
  1
  ) | 5 |
| 2021/C 392/05 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10379 — HDT Automotive Solutions/Veritas) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 6 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2021/C 392/06 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 8 |
| 2021/C 392/07 | Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 13 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2021/C 392/03

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10375 — ArcelorMittal/Condesa Tubos) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

3

2021/C 392/04

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10247 — CVC/ Cooper) (
  1
  )

1

5

2021/C 392/05

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10379 — HDT Automotive Solutions/Veritas) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

6

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2021/C 392/06

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

8

2021/C 392/07

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 28.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 392/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 392/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

27. september 2021

(2021/C 392/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1698 |
| JPY | japonski jen | 129,74 |
| DKK | danska krona | 7,4360 |
| GBP | funt šterling | 0,85420 |
| SEK | švedska krona | 10,1738 |
| CHF | švicarski frank | 1,0850 |
| ISK | islandska krona | 150,10 |
| NOK | norveška krona | 10,0655 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,443 |
| HUF | madžarski forint | 358,13 |
| PLN | poljski zlot | 4,5955 |
| RON | romunski leu | 4,9495 |
| TRY | turška lira | 10,3471 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6129 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4812 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1054 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6711 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5840 |
| KRW | južnokorejski won | 1 382,04 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,6179 |
| CNY | kitajski juan | 7,5609 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5028 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 673,16 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8991 |
| PHP | filipinski peso | 59,881 |
| RUB | ruski rubelj | 84,9955 |
| THB | tajski bat | 39,276 |
| BRL | brazilski real | 6,2187 |
| MXN | mehiški peso | 23,5043 |
| INR | indijska rupija | 86,4025 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1698

JPY

japonski jen

129,74

DKK

danska krona

7,4360

GBP

funt šterling

0,85420

SEK

švedska krona

10,1738

CHF

švicarski frank

1,0850

ISK

islandska krona

150,10

NOK

norveška krona

10,0655

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,443

HUF

madžarski forint

358,13

PLN

poljski zlot

4,5955

RON

romunski leu

4,9495

TRY

turška lira

10,3471

AUD

avstralski dolar

1,6129

CAD

kanadski dolar

1,4812

HKD

hongkonški dolar

9,1054

NZD

novozelandski dolar

1,6711

SGD

singapurski dolar

1,5840

KRW

južnokorejski won

1 382,04

ZAR

južnoafriški rand

17,6179

CNY

kitajski juan

7,5609

HRK

hrvaška kuna

7,5028

IDR

indonezijska rupija

16 673,16

MYR

malezijski ringit

4,8991

PHP

filipinski peso

59,881

RUB

ruski rubelj

84,9955

THB

tajski bat

39,276

BRL

brazilski real

6,2187

MXN

mehiški peso

23,5043

INR

indijska rupija

86,4025

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 28.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 392/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 392/2

---

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. oktober 2021

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (1))

(2021/C 392/02)

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6). Glede na uporabo referenčne obrestne mere je izhodiščni obrestni meri še vedno treba prišteti ustrezno razliko, določeno v tem obvestilu. Diskontni stopnji je tako treba prišteti razliko 100 bazičnih točk. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 se tudi obrestna mera za vračilo državne pomoči izračuna tako, da se izhodiščni obrestni meri doda 100 bazičnih točk, razen če ni s posebno odločbo določeno drugače.

Spremenjene obrestne mere so prikazane v odebeljenem tisku.

Prejšnja razpredelnica je objavljena v UL C 340 z dne 24.8.2021, str. 3.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.10.2021 | ... | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 1,03 | -0,45 | 0,03 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 1,46 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,18 | -0,45 | 1,75 | -0,01 | -0,45 | -0,45 | 0,17 |
| 1.9.2021 | 30.9.2021 | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,82 | -0,45 | 0,04 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 1,22 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,15 | -0,45 | 1,75 | -0,01 | -0,45 | -0,45 | 0,17 |
| 1.7.2021 | 31.8.2021 | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,60 | -0,45 | 0,04 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 0,93 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,15 | -0,45 | 1,75 | 0,01 | -0,45 | -0,45 | 0,15 |
| 1.6.2021 | 30.6.2021 | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,50 | -0,45 | 0,04 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 0,80 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,15 | -0,45 | 1,75 | 0,01 | -0,45 | -0,45 | 0,15 |
| 1.5.2021 | 31.5.2021 | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,50 | -0,45 | 0,04 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 0,80 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,15 | -0,45 | 1,75 | 0,01 | -0,45 | -0,45 | 0,11 |
| 1.4.2021 | 30.4.2021 | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,50 | -0,45 | 0,04 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 0,80 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,15 | -0,45 | 1,75 | -0,02 | -0,45 | -0,45 | 0,11 |
| 1.3.2021 | 31.3.2021 | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,44 | -0,45 | 0,04 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 0,80 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,15 | -0,45 | 2,07 | -0,02 | -0,45 | -0,45 | 0,11 |
| 1.2.2021 | 28.2.2021 | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,44 | -0,45 | 0,05 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 0,80 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,19 | -0,45 | 2,07 | -0,02 | -0,45 | -0,45 | 0,12 |
| 1.1.2021 | 31.1.2021 | -0,45 | -0,45 | 0,00 | -0,45 | 0,44 | -0,45 | 0,06 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,22 | 0,80 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | -0,45 | 0,23 | -0,45 | 2,07 | 0,00 | -0,45 | -0,45 | 0,15 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.10.2021

...

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

1,03

-0,45

0,03

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

1,46

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,18

-0,45

1,75

-0,01

-0,45

-0,45

0,17

1.9.2021

30.9.2021

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,82

-0,45

0,04

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

1,22

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,15

-0,45

1,75

-0,01

-0,45

-0,45

0,17

1.7.2021

31.8.2021

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,60

-0,45

0,04

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

0,93

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,15

-0,45

1,75

0,01

-0,45

-0,45

0,15

1.6.2021

30.6.2021

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,50

-0,45

0,04

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

0,80

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,15

-0,45

1,75

0,01

-0,45

-0,45

0,15

1.5.2021

31.5.2021

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,50

-0,45

0,04

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

0,80

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,15

-0,45

1,75

0,01

-0,45

-0,45

0,11

1.4.2021

30.4.2021

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,50

-0,45

0,04

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

0,80

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,15

-0,45

1,75

-0,02

-0,45

-0,45

0,11

1.3.2021

31.3.2021

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,44

-0,45

0,04

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

0,80

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,15

-0,45

2,07

-0,02

-0,45

-0,45

0,11

1.2.2021

28.2.2021

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,44

-0,45

0,05

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

0,80

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,19

-0,45

2,07

-0,02

-0,45

-0,45

0,12

1.1.2021

31.1.2021

-0,45

-0,45

0,00

-0,45

0,44

-0,45

0,06

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,22

0,80

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

-0,45

0,23

-0,45

2,07

0,00

-0,45

-0,45

0,15

---

(1)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 28.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 392/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 392/3

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10375 — ArcelorMittal/Condesa Tubos)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 392/03)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | ArcelorMittal Aceralia Basque Holding, S.L. („ArcelorMittal“, Španija), hčerinsko podjetje podjetja ArcelorMittal, S.A. („skupina ArcelorMittal“, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Aceralia Basque Holding, S.L. („ArcelorMittal“, Španija), hčerinsko podjetje podjetja ArcelorMittal, S.A. („skupina ArcelorMittal“, Luksemburg),

| — | Condesa Tubos, S.L. („Condesa Tubos“, Španija). |
| --- | --- |

—

Condesa Tubos, S.L. („Condesa Tubos“, Španija).

Podjetje ArcelorMittal pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Condesa Tubos.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za podjetje ArcelorMittal in skupino ArcelorMittal: rudarstvo, proizvodnja in distribucija različnih jeklenih izdelkov v avtomobilsko industrijo, gradbeništvo, energetiko, embalažno industrijo, industrijo aparatov, rudarstvo in industrijo stranskih proizvodov, |
| --- | --- |

—

za podjetje ArcelorMittal in skupino ArcelorMittal: rudarstvo, proizvodnja in distribucija različnih jeklenih izdelkov v avtomobilsko industrijo, gradbeništvo, energetiko, embalažno industrijo, industrijo aparatov, rudarstvo in industrijo stranskih proizvodov,

| — | za podjetje Condesa Tubos: proizvodnja različnih vrst majhnih varjenih cevi iz ogljikovega jekla na treh lokacijah v Španiji in na eni lokaciji v Nemčiji. |
| --- | --- |

—

za podjetje Condesa Tubos: proizvodnja različnih vrst majhnih varjenih cevi iz ogljikovega jekla na treh lokacijah v Španiji in na eni lokaciji v Nemčiji.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10375 — ArcelorMittal/Condesa Tubos

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 28.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 392/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 392/5

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10247 — CVC/ Cooper)

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 392/04)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Luksemburg), |
| --- | --- |

—

CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Luksemburg),

| — | Cooper Consumer Health S.A.S. in njegove hčerinske družbe („Cooper“, Francija). |
| --- | --- |

—

Cooper Consumer Health S.A.S. in njegove hčerinske družbe („Cooper“, Francija).

Podjetje CVC pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Cooper.

Koncentracija se izvede z nakupom vrednostnih papirjev.

2.

| — | CVC upravlja investicijske sklade in platforme, |
| --- | --- |

—

CVC upravlja investicijske sklade in platforme,

| — | podjetje Cooper proizvaja in trži različne izdelke za osebno nego, ki se uporabljajo za diagnosticiranje, preventivo, zdravljenje in izboljšave. |
| --- | --- |

—

podjetje Cooper proizvaja in trži različne izdelke za osebno nego, ki se uporabljajo za diagnosticiranje, preventivo, zdravljenje in izboljšave.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

Zadeva M.10247 CVC/ Cooper

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

| 28.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 392/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 392/6

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10379 — HDT Automotive Solutions/Veritas)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2021/C 392/05)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | HDT Automotive Solutions LLC („HDT“, ZDA), ki je pod nadzorom ARDIAN Holding S.A.S. („ARDIAN“, Francija), |
| --- | --- |

—

HDT Automotive Solutions LLC („HDT“, ZDA), ki je pod nadzorom ARDIAN Holding S.A.S. („ARDIAN“, Francija),

| — | „Veritas Group“, ki jo sestavljajo podjetja Veritas Aktiengesellschaft, Veritas Sachsen GmbH, Veritas Thüringen GmbH, (vsa iz Nemčije, skupaj „Veritas Nemčija“), in Veritas Austria GmbH (Avstrija), Veritas Dunakiliti Kft. (Madžarska), Veritas Automotive d.o.o. (Bosna in Hercegovina), Veritas Otomotiv Sanayi Ltd. Sti. (Turčija), Veritas Automotive Systems (Kunshan) Co., Ltd., (Kitajska), Automotive Veritas de México S.A. de C.V., (Mehika), Veritas Servicios S.A. de C.V., (Mehika) (skupaj „Veritas International Subsidiaries“). |
| --- | --- |

—

„Veritas Group“, ki jo sestavljajo podjetja Veritas Aktiengesellschaft, Veritas Sachsen GmbH, Veritas Thüringen GmbH, (vsa iz Nemčije, skupaj „Veritas Nemčija“), in Veritas Austria GmbH (Avstrija), Veritas Dunakiliti Kft. (Madžarska), Veritas Automotive d.o.o. (Bosna in Hercegovina), Veritas Otomotiv Sanayi Ltd. Sti. (Turčija), Veritas Automotive Systems (Kunshan) Co., Ltd., (Kitajska), Automotive Veritas de México S.A. de C.V., (Mehika), Veritas Servicios S.A. de C.V., (Mehika) (skupaj „Veritas International Subsidiaries“).

Podjetje HDT pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Veritas Group.

Koncentracija se izvede z nakupom sredstev in delnic.

2.

| — | za HDT: proizvodnja in dobava ventilnih sistemov, preciznih cevnih sistemov in izdelkov za tlačno litje proizvajalcem originalne opreme in dobaviteljem prvega razreda v avtomobilski industriji, |
| --- | --- |

—

za HDT: proizvodnja in dobava ventilnih sistemov, preciznih cevnih sistemov in izdelkov za tlačno litje proizvajalcem originalne opreme in dobaviteljem prvega razreda v avtomobilski industriji,

| — | za Veritas Group: dobava tehnologij na področju tekočin, vključno s sistemi za gorivo, emisijskimi sistemi, zračnim in tekočinskim hlajenjem, ter komponent na osnovi polimerov, vključno s tesnili in dušenjem ali drugimi polimernimi raztopinami, proizvajalcem originalne opreme. |
| --- | --- |

—

za Veritas Group: dobava tehnologij na področju tekočin, vključno s sistemi za gorivo, emisijskimi sistemi, zračnim in tekočinskim hlajenjem, ter komponent na osnovi polimerov, vključno s tesnili in dušenjem ali drugimi polimernimi raztopinami, proizvajalcem originalne opreme.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10379 — HDT Automotive Solutions/Veritas

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 28.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 392/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 392/8

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2021/C 392/06)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAJAMČENE TRADICIONALNE POSEBNOSTI, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s členom 53(2), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012

„HEUMILCH“/„HAYMILK“/„LATTE FIENO“/„LAIT DE FOIN“/„LECHE DE HENO“

EU št.: TSG-AT-1035-AM01 – 25. februar 2021

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Ime skupine: | ARGE Heumilch Österreich |
| --- | --- |
| Naslov: | Grabenweg 68 |
| | 6020 Innsbruck |
| | ÖSTERREICH |
| Telefon: | +43 512345245 |
| E-naslov: | office@heumilch.at |

Ime skupine:

ARGE Heumilch Österreich

Naslov:

Grabenweg 68

6020 Innsbruck

ÖSTERREICH

Telefon:

+43 512345245

E-naslov:

office@heumilch.at

Izjava o pravnem interesu skupine:

Zahtevek za spremembo vlaga skupina proizvajalcev, ki je vložila zahtevek za registracijo proizvoda „Seneno mleko“.

Označba „Seneno mleko“ v jezikih držav s tradicijo proizvodnje senenega mleka pomeni zavezanost tradicionalni metodi proizvodnje in zajamčeno tradicionalno posebnost. Tako pomaga krepiti zaščiteno označbo „Seneno mleko“, kar koristi tudi skupini vložnikov.

2.   Država članica ali tretja država

Avstrija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

☒ Ime proizvoda

☐ Opis proizvoda

☐ Metoda proizvodnje

☐ Drugo [Navedite.]

4.   Vrsta sprememb

| ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZTP, ki se ne šteje za manjšo v skladu s členom 53(2), četrti pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZTP, ki se ne šteje za manjšo v skladu s členom 53(2), četrti pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

Dodajanje slovenske označbe „Seneno mleko“:

V točki „3.1 Imena, ki jih je treba registrirati“ (v specifikaciji proizvoda v skladu s predlogo v Prilogi II k Izvedbeni uredbi (EU) št. 668/2014, zdaj točka 1 „Ime za registracijo“) je dodana slovenska označba „Seneno mleko“:

„Heumilch“ (de)/„Haymilk“ (en)/„Latte fieno“ (it)/„Lait de foin“ (fr)/„Leche de heno“ (es)/„Seneno mleko“ (sl)

Razlog: Ker se „Seneno mleko“ proizvaja v Sloveniji v skladu s tradicionalno metodo proizvodnje iz specifikacije proizvoda, bi bilo treba zaščititi tudi slovensko označbo.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNO POSEBNOST

„Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“/„Seneno mleko“

EU št.: TSG-AT-1035-AM01 – 25. februar 2021

Avstrija

1.   Ime

„Heumilch“/„Haymilk“/„Latte fieno“/„Lait de foin“/„Leche de heno“/„Seneno mleko“

2.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.4 Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itn.)

3.   Razlogi za registracijo

3.1.   Gre za proizvod:

| ☒ | katerega način proizvodnje, predelava ali sestava ustreza tradicionalni praksi za zadevni proizvod ali živilo, |
| --- | --- |

☒

katerega način proizvodnje, predelava ali sestava ustreza tradicionalni praksi za zadevni proizvod ali živilo,

| ☐ | ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo. |
| --- | --- |

☐

ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo.

Proizvodnja senenega mleka je najbolj naravna oblika proizvodnje mleka. Gre za mleko živali s tradicionalnih trajnostnih mlečnih kmetijskih gospodarstev. Bistvena razlika in tradicionalni značaj senenega mleka izhajata iz tega, da se pri proizvodnji senenega mleka tako kot pri prvotni proizvodnji mleka živali ne hranijo s kisano krmo. Z industrializacijo kmetijstva se je proizvodnja silaže (kisane krme) od 60. let prejšnjega stoletja zaradi mehanizacije vse bolj razširila in tako omejila kmetijstvo, ki temelji na uporabi sena. Poleg tega predpisi prepovedujejo uporabo živali in krmil, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot gensko spremenjeni. Prehrana živali se sezonsko spreminja: v obdobju zelene krme vključuje predvsem svežo travo in seno, pa tudi odobreno krmo za živali iz točke 4.2; krmo v zimskem obdobju sestavljata seno ali dovoljena krma za živali iz točke 4.2.

3.2.   Gre za ime:

| ☐ | ki se tradicionalno uporablja za označevanje specifičnega proizvoda, |
| --- | --- |

☐

ki se tradicionalno uporablja za označevanje specifičnega proizvoda,

| ☒ | ki opredeljuje tradicionalne ali posebne lastnosti proizvoda. |
| --- | --- |

☒

ki opredeljuje tradicionalne ali posebne lastnosti proizvoda.

4.   Opis

4.1.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, vključno z njegovimi glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi, ki dokazujejo posebne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Kravje mleko v skladu z veljavno zakonodajo.

4.2.   Opis metode proizvodnje proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, ki jo morajo proizvajalci upoštevati, po potrebi vključno z vrsto in značilnostmi uporabljenih surovin ali sestavin, in metode, po kateri je proizvod pripravljen (člen 7(2) te uredbe)

Seneno mleko se proizvaja pod tradicionalnimi proizvodnimi pogoji po predpisih o senenem mleku, zanj pa sta značilni prepoved uporabe kisane krme, kot je silaža, ter prepoved uporabe živali in krmil, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot gensko spremenjeni.

Predpisi o senenem mleku

Seneno mleko je mleko krav molznic, ki ga proizvajajo mlečne kmetije, ki so se zavezale k izpolnjevanju naslednjih meril. Ne smejo se uporabljati živali in krmila, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot gensko spremenjeni.

Celotno kmetijsko gospodarstvo mora biti upravljano po pravilih proizvodnje senenega mleka.

| a) | Gospodarstvo pa se lahko razdeli na jasno ločene proizvodne enote, pri čemer niso vse dolžne gospodariti po teh pravilih. Razdeljene morajo biti po proizvodnih sektorjih, ki jih je mogoče razlikovati. |
| --- | --- |

a)

Gospodarstvo pa se lahko razdeli na jasno ločene proizvodne enote, pri čemer niso vse dolžne gospodariti po teh pravilih. Razdeljene morajo biti po proizvodnih sektorjih, ki jih je mogoče razlikovati.

| b) | Če v skladu s točko (a) vse enote gospodarstva ne gospodarijo po pravilih proizvodnje senenega mleka, mora nosilec dejavnosti živali, ki se uporabljajo v enotah za proizvodnjo senenega mleka, ločiti od živali, ki se uporabljajo v drugih enotah, o ločitvi pa mora voditi ustrezno evidenco. |
| --- | --- |

b)

Če v skladu s točko (a) vse enote gospodarstva ne gospodarijo po pravilih proizvodnje senenega mleka, mora nosilec dejavnosti živali, ki se uporabljajo v enotah za proizvodnjo senenega mleka, ločiti od živali, ki se uporabljajo v drugih enotah, o ločitvi pa mora voditi ustrezno evidenco.

Dovoljena krmila

| — | Živali se v glavnem krmijo s svežo travo, metuljnicami in zelišči v obdobju zelene krme ter s senom v zimskem obdobju. |
| --- | --- |

—

Živali se v glavnem krmijo s svežo travo, metuljnicami in zelišči v obdobju zelene krme ter s senom v zimskem obdobju.

| — | Kot dopolnilna voluminozna krma se štejejo in so dopustni tudi: zelena oljna ogrščica, zelena koruza, zelena rž in krmna pesa, peleti iz sena, lucerne in koruze ter podobna krmila. |
| --- | --- |

—

Kot dopolnilna voluminozna krma se štejejo in so dopustni tudi: zelena oljna ogrščica, zelena koruza, zelena rž in krmna pesa, peleti iz sena, lucerne in koruze ter podobna krmila.

| — | Voluminozna krma mora v letnem obroku predstavljati vsaj 75 % suhe snovi. |
| --- | --- |

—

Voluminozna krma mora v letnem obroku predstavljati vsaj 75 % suhe snovi.

| — | V svoji konvencionalni tržni obliki ter v mešanicah z mineralnimi snovmi, na primer otrobi, peleti itd., se lahko uporabljajo tudi naslednja žita: pšenica, ječmen, oves, tritikala, rž in koruza. |
| --- | --- |

—

V svoji konvencionalni tržni obliki ter v mešanicah z mineralnimi snovmi, na primer otrobi, peleti itd., se lahko uporabljajo tudi naslednja žita: pšenica, ječmen, oves, tritikala, rž in koruza.

| — | V krmnem obroku se lahko uporabljajo tudi konjski bob, navadni grah, bel volčji bob, plodovi oljnic in moka oz. pogača, pridobljena z ekstrakcijo. |
| --- | --- |

—

V krmnem obroku se lahko uporabljajo tudi konjski bob, navadni grah, bel volčji bob, plodovi oljnic in moka oz. pogača, pridobljena z ekstrakcijo.

Prepovedana krmila

| — | Prepoved krmljenja s silažo (kisano krmo), vlažnim ali kisanim senom, |
| --- | --- |

—

Prepoved krmljenja s silažo (kisano krmo), vlažnim ali kisanim senom,

| — | prepoved krmljenja s stranskimi proizvodi pivovarn, destilarn in stiskalnic sadja ter z drugimi stranskimi proizvodi živilskopredelovalne industrije, na primer mokrimi pivskimi tropinami ali mokro pulpo – izjema: posušena pulpa in melasa kot stranski proizvod proizvodnje sladkorja in posušena beljakovinska krma, pridobljena pri predelavi žit, |
| --- | --- |

—

prepoved krmljenja s stranskimi proizvodi pivovarn, destilarn in stiskalnic sadja ter z drugimi stranskimi proizvodi živilskopredelovalne industrije, na primer mokrimi pivskimi tropinami ali mokro pulpo – izjema: posušena pulpa in melasa kot stranski proizvod proizvodnje sladkorja in posušena beljakovinska krma, pridobljena pri predelavi žit,

| — | prepoved krmljenja molznic z namočenimi krmili, |
| --- | --- |

—

prepoved krmljenja molznic z namočenimi krmili,

| — | prepoved krmljenja s krmili živalskega izvora (mleko, sirotka, mesno-kostna moka itd.), razen krmljenja mladih živali z mlekom in sirotko, |
| --- | --- |

—

prepoved krmljenja s krmili živalskega izvora (mleko, sirotka, mesno-kostna moka itd.), razen krmljenja mladih živali z mlekom in sirotko,

| — | prepoved krmljenja z vrtnimi odpadki, odpadlim sadjem, krompirjem in sečnino. |
| --- | --- |

—

prepoved krmljenja z vrtnimi odpadki, odpadlim sadjem, krompirjem in sečnino.

Pogoji gnojenja

| — | Prepoved uporabe blata iz čistilnih naprav, proizvodov iz tega blata in komposta iz komunalnih čistilnih naprav z izjemo zelenega komposta na vseh kmetijskih površinah, ki jih uporablja dobavitelj mleka. |
| --- | --- |

—

Prepoved uporabe blata iz čistilnih naprav, proizvodov iz tega blata in komposta iz komunalnih čistilnih naprav z izjemo zelenega komposta na vseh kmetijskih površinah, ki jih uporablja dobavitelj mleka.

| — | Dobavitelj mleka mora po nanosu gnojil počakati vsaj tri tedne pred uporabo vseh zemljišč za pašo živali. |
| --- | --- |

—

Dobavitelj mleka mora po nanosu gnojil počakati vsaj tri tedne pred uporabo vseh zemljišč za pašo živali.

Uporaba kemičnih pomožnih snovi

| — | Mogoča je samo selektivna uporaba kemičnih sintetičnih pesticidov pod strokovnim nadzorom kmetijskih svetovalcev ter ciljna uporaba na določenih točkah na vseh površinah z zeleno krmo dobavitelja mleka. |
| --- | --- |

—

Mogoča je samo selektivna uporaba kemičnih sintetičnih pesticidov pod strokovnim nadzorom kmetijskih svetovalcev ter ciljna uporaba na določenih točkah na vseh površinah z zeleno krmo dobavitelja mleka.

| — | Uporaba odobrenih škropiv proti muham v hlevih za krave mlekarice je dovoljena samo, če nobena molznica ni navzoča. |
| --- | --- |

—

Uporaba odobrenih škropiv proti muham v hlevih za krave mlekarice je dovoljena samo, če nobena molznica ni navzoča.

Prepoved dobave

| — | Dobava mleka kot „Seneno mleko“ je možna šele deseti dan po telitvi. |
| --- | --- |

—

Dobava mleka kot „Seneno mleko“ je možna šele deseti dan po telitvi.

| — | Pri kravah, ki so bile krmljene s silažo (kisano krmo), je potrebna vsaj 14-dnevna karenca. |
| --- | --- |

—

Pri kravah, ki so bile krmljene s silažo (kisano krmo), je potrebna vsaj 14-dnevna karenca.

| — | Gorske živali, ki so krmljene s silažo (kisano krmo) na domačih kmetijskih gospodarstvih, je treba bodisi 14 dni pred pašo na gorskih pašnikih krmiti z brezsilažno krmo bodisi se lahko mleko uporablja kot „seneno mleko“ šele po 14-dnevni paši živali na gorskih pašnikih (v lasti dobavitelja senenega mleka). Silaža se ne sme niti proizvajati niti uporabljati kot krma na gorskem pašniku. |
| --- | --- |

—

Gorske živali, ki so krmljene s silažo (kisano krmo) na domačih kmetijskih gospodarstvih, je treba bodisi 14 dni pred pašo na gorskih pašnikih krmiti z brezsilažno krmo bodisi se lahko mleko uporablja kot „seneno mleko“ šele po 14-dnevni paši živali na gorskih pašnikih (v lasti dobavitelja senenega mleka). Silaža se ne sme niti proizvajati niti uporabljati kot krma na gorskem pašniku.

Prepoved gensko spremenjenih živil in krmil

| — | Za ohranitev tradicionalne osnove senenega mleka se ne smejo uporabljati živali in krmila, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot gensko spremenjeni. |
| --- | --- |

—

Za ohranitev tradicionalne osnove senenega mleka se ne smejo uporabljati živali in krmila, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot gensko spremenjeni.

Druge določbe

| — | Prepoved proizvodnje in skladiščenja silaže (kisane krme), |
| --- | --- |

—

Prepoved proizvodnje in skladiščenja silaže (kisane krme),

| — | prepoved priprave in skladiščenja vseh vrst okroglih bal v ovoju, |
| --- | --- |

—

prepoved priprave in skladiščenja vseh vrst okroglih bal v ovoju,

| — | prepoved priprave vlažnega ali kisanega sena. |
| --- | --- |

—

prepoved priprave vlažnega ali kisanega sena.

4.3.   Opis ključnih elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Posebne lastnosti

Seneno mleko se od standardnega kravjega mleka razlikuje po posebnem proizvodnem postopku v skladu s točko 4.2 predpisov za proizvodnjo senenega mleka.

S preiskavami v letih 1995 in 2001 so dr. Ginzinger in njegovi sodelavci na zveznem inštitutu za gorsko mlečno kmetijstvo Rotholz (Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft Rotholz) ugotovili, da 65 % vzorcev silažnega mleka vsebuje več kot 1 000 spor klostridije na liter. Ena preiskava mleka, dobavljenega pomembnemu proizvajalcu sira, je pokazala, da 52 % vzorcev vsebuje 10 000 spor na liter. Tako ima 85 % vzorcev brezsilažnega senenega mleka manj kot 200, 15 % pa med 200 in 300 spor klostridije na liter. Seneno mleko ima zaradi posebnega načina krmljenja zelo nizko vsebnost spor klostridije. Pri proizvodnji trdega sira iz surovega senenega mleka je tako manj napak pri luknjah v siru in njegovem okusom.

V raziskovalnem projektu o vplivu silaže na kakovost mleka (Einfluss der Silage auf die Milchqualität) se je preučeval okus mleka s silažno krmo in brez nje (Ginzinger in Tschager, Bundesanstalt für alpenländische Milchwirtschaft, Rotholz 1993). Pri 77 % vzorcev mleka krav, ki so bile krmljene s senom, ni bila ugotovljena nobena napaka v okusu. Pri vzorcih mleka krav, ki so bile krmljene s silažo (standardno mleko), pa je delež vzorcev brez napak v okusu znašal samo 29 %. Znatna je tudi razlika med vzorci mleka iz cistern zbiralnih vozil. Pri 94 % vzorcev brezsilažnega senenega mleka ni bila ugotovljena nobena napaka v okusu. Pri silažnem mleku pa je delež brez napak znašal samo 45 %.

V diplomske naloge na Univerzi na Dunaju (Schreiner, Seiz, Ginzinger, 2011) je bilo dokazano, da seneno mleko zaradi krmljenja z voluminozno krmo in paše na zelenih pašnikih vsebuje približno dvakrat več omega-3 maščobnih kislin in konjugiranih linolnih kislin kot standardno mleko.

Tradicionalne značilnosti

Proizvodnja senenega mleka in njegova nadaljnja obdelava sta tako stari kot vzreja krav molznic v kmetijstvu (približno 5. stoletje pr. n. št.). Že v srednjem veku so na planšarijah, t. i. Schwaighöfe, v predgorskem in gorskem svetu na Tirolskem pridelovali sir iz senenega mleka. Beseda Schwaig izvira iz srednje visoke nemščine ter označuje posebno obliko naselja in zlasti gospodarstva v gorskem svetu. Planšarije Schwaighöfe so zemljiški gospodje sami pogosto postavili kot stalna naselja, na katerih je bila živinoreja usmerjena predvsem v prirejo mleka (zlasti za sir). Na Tirolskem in v Salzburgu obstajajo že od 12. stoletja. Seneno mleko je bilo v gorskem svetu prvotno povezano s proizvodnjo trdega sira iz surovega mleka. Že okrog leta 1900 so bili sprejeti predpisi za brezsilažno mleko za proizvodnjo trdega sira. Na podlagi tega so bili v Avstriji okrog leta 1950 sprejeti predpisi v zveznih deželah Predarlska, Tirolska in Salzburg. Leta 1975 je avstrijski pristojni organ za mlečno kmetijstvo te predpise poenotil in sprejel kot pogoje za mleko za proizvodnjo trdega sira (glej: Bestimmungen über die Übernahme von hartkäsetauglicher Milch (določbe o mleko za proizvodnjo trdega sira), Österreichische Milchwirtschaft, zvezek 14, priloga 6, št. 23c, z dne 21. julija 1975). Predhodni pristojni organ za mlečno kmetijstvo v Avstriji je nekatera proizvodna območja določil kot območja, na katerih je prepovedana uporaba silaže do leta 1993, da bi ohranil surovino seneno mleko (znano tudi kot brezsilažno mleko ali mleko za proizvodnjo trdega sira) za sirarne, ki proizvajajo sire iz surovega mleka. Leta 1995 je zvezno ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo, vodo in okolje za spodbujanje okolju prijaznega ekstenzivnega kmetijstva, ki ščiti naravno življenjsko okolje (avstrijski program za okolju prijazno kmetijstvo, znan kot ÖPUL), nadalje zaščitilo seneno mleko z „območjem prepovedi silaže“, določenem z ukrepom o neuporabi silaže v posebni uredbi ministrstva.

V gorskih regijah se živali že od nekdaj tradicionalno krmijo po merilih za seneno mleko. Obstajajo dokumenti in certifikati iz leta 1544, ki pričajo o proizvodnji sira na gorski planšariji Wildschönauer Holzalm na Tirolskem.

Od 80. let prejšnjega stoletja nekateri kmetje pridelujejo seneno mleko tudi po merilih za organsko/ekološko kmetijstvo.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 28.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 392/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 392/13

---

Objava zahtevka za odobritev spremembe specifikacije proizvoda, ki ni manjša, v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2021/C 392/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 (1) Evropskega parlamenta in Sveta je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od dneva te objave.

ZAHTEVEK ZA ODOBRITEV SPREMEMBE SPECIFIKACIJE PROIZVODA ZA ZAJAMČENE TRADICIONALNE POSEBNOSTI, KI NI MANJŠA

Zahtevek za odobritev spremembe v skladu s členom 53(2), prvi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012

„SCHAF-HEUMILCH“/„SHEEP’S HAYMILK“/„LATTE FIENO DI PECORA“/„LAIT DE FOIN DE BREBIS“/„LECHE DE HENO DE OVEJA“

EU št.: TSG-AT-2289-AM01 – 25. februar 2021

1.   Skupina vložnikov in pravni interes

| Ime skupine: | ARGE Heumilch Österreich |
| --- | --- |
| Naslov: | Grabenweg 68 |
| | 6020 Innsbruck |
| | AUSTRIA |
| Telefon: | +43 512345245 |
| E-naslov: | office@heumilch.at |

Ime skupine:

ARGE Heumilch Österreich

Naslov:

Grabenweg 68

6020 Innsbruck

AUSTRIA

Telefon:

+43 512345245

E-naslov:

office@heumilch.at

Izjava o pravnem interesu skupine:

Zahtevek za spremembo vlaga skupina proizvajalcev, ki je vložila zahtevek za registracijo proizvoda „Ovčje seneno mleko“.

Označba „Ovčje seneno mleko“ v jezikih držav s tradicijo proizvodnje ovčjega senenega mleka pomeni zavezanost tradicionalni metodi proizvodnje in zajamčeno tradicionalno posebnost. Tako pomaga krepiti zaščiteno označbo „Ovčje seneno mleko“, kar koristi tudi skupini vložnikov.

2.   Država članica ali tretja država

Avstrija

3.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša

| ☒ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☒

Ime proizvoda

| ☐ | Opis proizvoda |
| --- | --- |

☐

Opis proizvoda

| ☒ | Drugo [Navedite.] |
| --- | --- |

☒

Drugo [Navedite.]

| ☐ | Metoda proizvodnje |
| --- | --- |

☐

Metoda proizvodnje

4.   Vrsta sprememb

| ☒ | Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZTP, ki se ne šteje za manjšo v skladu s členom 53(2), četrti pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Sprememba specifikacije proizvoda za registrirano ZTP, ki se ne šteje za manjšo v skladu s členom 53(2), četrti pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012.

5.   Spremembe

5.1.   Dodajanje slovenske označbe „Ovčje seneno mleko“:

V točki „1. Ime za registracijo“ sta dodani slovenska označba za seneno mleko in navedba zadevnih jezikov (de, en, it, fr, es, sl):

„Schaf-Heumilch“ (de)/„Sheep’s Haymilk“ (en)/„Latte fieno di pecora“ (it)/„Lait de foin de brebis“ (fr)/„Leche de heno de oveja“ (es)/„Ovčje seneno mleko“ (sl)

Razlog: Ker se „Ovčje seneno mleko“ proizvaja v Sloveniji v skladu s tradicionalno metodo proizvodnje iz specifikacije proizvoda, bi bilo treba zaščititi tudi slovensko označbo. Z navedbo zadevnih jezikov je pojasnjeno, v katerih jezikih je označba zaščitena kot ZTP.

5.2.   Dodajanje krompirja na seznam prepovedanih krmil

V točki „4.2 Opis metode proizvodnje proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, ki jo morajo proizvajalci upoštevati“ je v peti alinei točke „Prepovedana krmila“ dodana beseda „krompirjem“.

Namesto „– Prepoved krmljenja živali z vrtnimi odpadki, odpadnim sadjem in sečnino“ se peta alinea točke „Prepovedana krmila“ zdaj glasi:

| „– | Prepoved krmljenja z vrtnimi odpadki, odpadlim sadjem, krompirjem in sečnino.“ |
| --- | --- |

„–

Prepoved krmljenja z vrtnimi odpadki, odpadlim sadjem, krompirjem in sečnino.“

Razlog: Krompir se ni nikoli pogosto uporabljal oziroma ni bil dovoljen za krmo pri proizvodnji ovčjega senenega mleka „Ovčje seneno mleko“. V specifikaciji je bil izpuščen pomotoma, zato je treba to napako zdaj popraviti.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNO POSEBNOST

„SCHAF-HEUMILCH“/„SHEEP’S HAYMILK“/„LATTE FIENO DI PECORA“/„LAIT DE FOIN DE BREBIS“/„LECHE DE HENO DE OVEJA“/„OVČJE SENENO MLEKO“

EU št.: TSG-AT-2289-AM01 – 25. februar 2021

Avstrija

1.   Ime

„Schaf-Heumilch“/„Sheep’s Haymilk“/„Latte fieno di pecora“/„Lait de foin de brebis“/„Leche de heno de oveja“/„Ovčje seneno mleko“

2.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.4 Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itn.)

3.   Razlogi za registracijo

3.1.   Gre za proizvod:

| ☒ | katerega način proizvodnje, predelava ali sestava ustreza tradicionalni praksi za zadevni proizvod ali živilo, |
| --- | --- |

☒

katerega način proizvodnje, predelava ali sestava ustreza tradicionalni praksi za zadevni proizvod ali živilo,

| ☐ | ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo. |
| --- | --- |

☐

ki je proizveden iz surovin ali sestavin, ki se tradicionalno uporabljajo.

Proizvodnja senenega mleka je najbolj naravna oblika proizvodnje mleka. Gre za mleko živali s tradicionalnih trajnostnih mlečnih kmetijskih gospodarstev. Bistvena razlika v primerjavi s standardnim mlekom in tradicionalni značaj senenega mleka izhajata iz tega, da se pri proizvodnji senenega mleka tako kot pri prvotni proizvodnji mleka živali ne hranijo s kisano krmo. Z industrializacijo kmetijstva se je proizvodnja silaže (kisane krme) od 60. let prejšnjega stoletja zaradi mehanizacije vse bolj razširila in tako omejila kmetijstvo, ki temelji na uporabi sena. Poleg tega predpisi prepovedujejo uporabo živali in krmil, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot gensko spremenjeni. Prehrana živali se sezonsko spreminja: v obdobju zelene krme vključuje predvsem svežo travo in seno, pa tudi odobreno krmo za živali iz točke 4.2; krmo v zimskem obdobju sestavljata seno ali dovoljena krma za živali iz točke 4.2.

3.2.   Gre za ime:

| ☐ | ki se tradicionalno uporablja za označevanje specifičnega proizvoda, |
| --- | --- |

☐

ki se tradicionalno uporablja za označevanje specifičnega proizvoda,

| ☒ | ki opredeljuje tradicionalne ali posebne lastnosti proizvoda. |
| --- | --- |

☒

ki opredeljuje tradicionalne ali posebne lastnosti proizvoda.

Ovca je ena od najstarejših udomačenih živali na svetu. Že v zgodnji kameni dobi so ljudje od ovc pridobivali meso, mleko, kožo in volno. Vzreja ovc se je najverjetneje začela v stepah jugozahodne Azije in se je v srednjo Evropo prenesla preko Perzije in Balkana. Alpske regije so bile zgodovinsko primerne za ovčerejo. Posebna oblika intenzivne živinoreje, imenovana Schwaigen, se na Tirolskem uporablja od sredine 12. stoletja. Beseda Schwaig izvira iz srednje visoke nemščine ter označuje posebno obliko naselja in zlasti gospodarstva v gorskem svetu. Kmetije, imenovane Schwaighöfe, so zemljiški gospodje pogosto postavili kot stalna naselja za namene govedoreje in ovčereje. Dokazi o njihovem obstoju na Tirolskem segajo v 12. stoletje. Pozneje se je izraz Schwaige včasih uporabljal za planinske pašnike, ki se obdelujejo samo v poletnih mesecih. Planšarji se imenujejo tudi Schwaiger ali Schwaigerin. Do poznega 14. stoletja so se tirolske kmetije Schwaighöfe primarno ukvarjale z ovčerejo. Ovčereja na obsežnih alpskih travnikih je zato na Tirolskem večstoletna tradicija.

Vendar je med 14. in 19. stoletjem ovčereja v Avstriji močno upadla in postopno jo je nadomestila prašičereja. Danes pa je ovčereja ponovno vse bolj pomembna za proizvodnjo mleka in mesa.

4.   Opis

4.1.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, vključno z njegovimi glavnimi fizikalnimi, kemijskimi, mikrobiološkimi ali organoleptičnimi značilnostmi, ki dokazujejo posebne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Ovčje mleko v skladu z veljavno zakonodajo.

4.2.   Opis metode proizvodnje proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1, ki jo morajo proizvajalci upoštevati, po potrebi vključno z vrsto in značilnostmi uporabljenih surovin ali sestavin, in metode, po kateri je proizvod pripravljen (člen 7(2) te uredbe)

„Ovčje seneno mleko“ se proizvaja pod tradicionalnimi proizvodnimi pogoji po predpisih o senenem mleku, zanj pa sta značilni prepoved uporabe kisane krme, kot je silaža, ter prepoved uporabe živali in krmil, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot gensko spremenjeni.

Predpisi o senenem mleku

„Ovčje seneno mleko“ je mleko ovc molznic, ki ga proizvajajo mlečne kmetije, ki so se zavezale k izpolnjevanju naslednjih meril. Ne smejo se uporabljati živali in krmila, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot gensko spremenjeni.

Živinorejska gospodarstva je treba v celoti upravljati po pravilih proizvodnje senenega mleka.

Dovoljena krmila

| — | Živali se v glavnem krmijo s svežo travo, metuljnicami in zelišči v obdobju zelene krme ter s senom v zimskem obdobju. |
| --- | --- |

—

Živali se v glavnem krmijo s svežo travo, metuljnicami in zelišči v obdobju zelene krme ter s senom v zimskem obdobju.

| — | Kot dopolnilna voluminozna krma se štejejo in so dopustni tudi: zelena oljna ogrščica, zelena koruza, zelena rž in krmna pesa ter peleti iz sena, lucerne in koruze. |
| --- | --- |

—

Kot dopolnilna voluminozna krma se štejejo in so dopustni tudi: zelena oljna ogrščica, zelena koruza, zelena rž in krmna pesa ter peleti iz sena, lucerne in koruze.

| — | Voluminozna krma mora v letnem obroku predstavljati vsaj 75 % suhe snovi. |
| --- | --- |

—

Voluminozna krma mora v letnem obroku predstavljati vsaj 75 % suhe snovi.

| — | V svoji konvencionalni tržni obliki ter v mešanicah z mineralnimi snovmi (npr. otrobi, peleti) se lahko uporabljajo tudi naslednja žita: pšenica, ječmen, oves, tritikala, rž in koruza. |
| --- | --- |

—

V svoji konvencionalni tržni obliki ter v mešanicah z mineralnimi snovmi (npr. otrobi, peleti) se lahko uporabljajo tudi naslednja žita: pšenica, ječmen, oves, tritikala, rž in koruza.

| — | Kot krma se lahko uporabijo tudi: konjski bob, navadni grah, plodovi oljnic in moka oz. pogača, pridobljena z ekstrakcijo. |
| --- | --- |

—

Kot krma se lahko uporabijo tudi: konjski bob, navadni grah, plodovi oljnic in moka oz. pogača, pridobljena z ekstrakcijo.

Prepovedana krmila

| — | Prepovedana so naslednja krmila: silaža (kisana krma), vlažno seno in kisano seno. |
| --- | --- |

—

Prepovedana so naslednja krmila: silaža (kisana krma), vlažno seno in kisano seno.

| — | Prepoved krmljenja živali s stranskimi proizvodi pivovarn, destilarn in stiskalnic sadja ter z drugimi stranskimi proizvodi živilskopredelovalne industrije, na primer mokrimi pivskimi tropinami ali mokro pulpo. Izjema so posušena pulpa in melasa kot stranski proizvod proizvodnje sladkorja ter posušena beljakovinska krma, pridobljena pri predelavi žit. |
| --- | --- |

—

Prepoved krmljenja živali s stranskimi proizvodi pivovarn, destilarn in stiskalnic sadja ter z drugimi stranskimi proizvodi živilskopredelovalne industrije, na primer mokrimi pivskimi tropinami ali mokro pulpo. Izjema so posušena pulpa in melasa kot stranski proizvod proizvodnje sladkorja ter posušena beljakovinska krma, pridobljena pri predelavi žit.

| — | Prepoved krmljenja molznic z namočenimi krmili. |
| --- | --- |

—

Prepoved krmljenja molznic z namočenimi krmili.

| — | Prepoved krmljenja živali s krmili živalskega izvora, razen krmljenja mladih živalih z mlekom in sirotko. |
| --- | --- |

—

Prepoved krmljenja živali s krmili živalskega izvora, razen krmljenja mladih živalih z mlekom in sirotko.

| — | Prepoved krmljenja živali z vrtnimi odpadki, odpadnim sadjem, krompirjem in sečnino. |
| --- | --- |

—

Prepoved krmljenja živali z vrtnimi odpadki, odpadnim sadjem, krompirjem in sečnino.

Pogoji gnojenja

| — | Prepoved uporabe blata iz čistilnih naprav, proizvodov iz tega blata in komposta iz komunalnih čistilnih naprav z izjemo zelenega komposta (kompostirana mešanica rastlinskega materiala) na vseh kmetijskih površinah, ki jih uporablja živinorejsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

—

Prepoved uporabe blata iz čistilnih naprav, proizvodov iz tega blata in komposta iz komunalnih čistilnih naprav z izjemo zelenega komposta (kompostirana mešanica rastlinskega materiala) na vseh kmetijskih površinah, ki jih uporablja živinorejsko gospodarstvo.

| — | Živinorejska gospodarstva morajo po nanosu gnojil počakati vsaj tri tedne pred uporabo zemljišč za pašo živali. |
| --- | --- |

—

Živinorejska gospodarstva morajo po nanosu gnojil počakati vsaj tri tedne pred uporabo zemljišč za pašo živali.

Uporaba kemičnih pomožnih snovi

| — | Mogoča je samo selektivna uporaba kemičnih sintetičnih pesticidov pod strokovnim nadzorom kmetijskih strokovnjakov in ciljna uporaba na določenih mestih na vseh površinah z zeleno krmo živinorejskega gospodarstva. |
| --- | --- |

—

Mogoča je samo selektivna uporaba kemičnih sintetičnih pesticidov pod strokovnim nadzorom kmetijskih strokovnjakov in ciljna uporaba na določenih mestih na vseh površinah z zeleno krmo živinorejskega gospodarstva.

| — | Uporaba odobrenih škropiv proti muham v hlevih za ovce mlekarice je dovoljena samo, če nobena molznica ni navzoča. |
| --- | --- |

—

Uporaba odobrenih škropiv proti muham v hlevih za ovce mlekarice je dovoljena samo, če nobena molznica ni navzoča.

Prepoved dobave:

| — | Dobava mleka kot „Ovčje seneno mleko“ je možna šele deseti dan po jagnjitvi. |
| --- | --- |

—

Dobava mleka kot „Ovčje seneno mleko“ je možna šele deseti dan po jagnjitvi.

| — | Pri ovcah, ki so bile krmljene s silažo (kisano krmo), je potrebna najmanj 14-dnevna karenca. |
| --- | --- |

—

Pri ovcah, ki so bile krmljene s silažo (kisano krmo), je potrebna najmanj 14-dnevna karenca.

| — | Gorske živali, ki so bile na kmetijah krmljene s silažo (kisano krmo), je treba bodisi 14 dni pred pašo na gorskih pašnikih krmiti z brezsilažno krmo bodisi se lahko njihovo mleko opredeli kot „Ovčje seneno mleko“ šele po 14-dnevni paši živali na gorskih pašnikih (v lasti dobavitelja senenega ovčjega mleka). Silaža se ne sme niti proizvajati niti uporabljati kot krma na gorskem pašniku. |
| --- | --- |

—

Gorske živali, ki so bile na kmetijah krmljene s silažo (kisano krmo), je treba bodisi 14 dni pred pašo na gorskih pašnikih krmiti z brezsilažno krmo bodisi se lahko njihovo mleko opredeli kot „Ovčje seneno mleko“ šele po 14-dnevni paši živali na gorskih pašnikih (v lasti dobavitelja senenega ovčjega mleka). Silaža se ne sme niti proizvajati niti uporabljati kot krma na gorskem pašniku.

Prepoved gensko spremenjenih živil in krmil:

| — | Za ohranitev tradicionalne osnove za „Ovčje seneno mleko“ se ne smejo uporabljati živali in krmila, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot gensko spremenjeni. |
| --- | --- |

—

Za ohranitev tradicionalne osnove za „Ovčje seneno mleko“ se ne smejo uporabljati živali in krmila, ki so v skladu z veljavno zakonodajo opredeljeni kot gensko spremenjeni.

Druge določbe:

| — | Prepoved proizvodnje in skladiščenja silaže (kisane krme) na živinorejskem gospodarstvu. |
| --- | --- |

—

Prepoved proizvodnje in skladiščenja silaže (kisane krme) na živinorejskem gospodarstvu.

| — | Prepoved priprave in skladiščenja vseh vrst okroglih bal v ovoju na živinorejskem gospodarstvu. |
| --- | --- |

—

Prepoved priprave in skladiščenja vseh vrst okroglih bal v ovoju na živinorejskem gospodarstvu.

| — | Prepoved priprave vlažnega ali kisanega sena na živinorejskem gospodarstvu. |
| --- | --- |

—

Prepoved priprave vlažnega ali kisanega sena na živinorejskem gospodarstvu.

4.3.   Opis ključnih elementov, ki opredeljujejo tradicionalne lastnosti proizvoda (člen 7(2) te uredbe)

Tradicionalne značilnosti senenega mleka izhajajo iz tega, da se pri proizvodnji senenega mleka tako kot pri prvotni proizvodnji mleka živali ne hranijo s kisano krmo. Z industrializacijo kmetijstva se je proizvodnja silaže (kisane krme) od 60. let prejšnjega stoletja zaradi mehanizacije vse bolj razširila in tako omejila kmetijstvo, ki temelji na uporabi sena.

Živinoreja je po eni strani temeljila na paši na pašnikih, po drugi strani pa na pripravi sena in trave na travnikih. Glede na pisne vire se je spravilo sena ali sena in zelene krme opravilo vsaj dvakrat letno (fenum primum et secundum), kar je bila običajna praksa na Tirolskem od 13. stoletja. (Stolz, O., Rechtsgeschichte des Bauernstandes und der Landwirtschaft Tirol und Vorarlberg (Pravna zgodovina kmetov in kmetijstva na Tirolskem in Predarlskem), 1949.)

Zemljiška knjiga salzburške nadškofije vsebuje zelo podrobne informacije o številu glav živine v naseljih Schwaig in vsej drugi lastnini, ki je pripadala nadškofiji v dolini Ziller v letu 1607. Natančneje, ob koncu vsakega podrobnega opisa posamezne parcele je zapis, ki se glasi: „v zimskem obdobju ima toliko in toliko konjev, goveda, ovc ali koz“. Planšarji so imeli manj glav živine pozimi kot poleti, ko so bili pašniki na voljo. Nobenega dvoma ni, da se je paša na pašnikih v naseljih Schwaig intenzivno uporabljala in je bila glavni vir krme za živino. Obstajajo dokumentarni dokazi iz še zgodnejšega obdobja, zlasti 13. in 14. stoletja, da so kmetije Schwaighöfe zajemale travnike in polja ter tudi pašnike in gorske travnike. To pomeni, da sta se trava in seno pridobivala na kmetijah Schwaighöfe že od najzgodnejših obdobij. Nekoliko oddaljen od kmetij leži svet, ki pripada naseljem Schwaig. Na njem so tradicionalno pašniki, na katere se spomladi in jeseni živina za nekaj tednov žene na pašo, v preostalem delu leta pa se uporabljajo za seno. Obstaja več vrst pašnikov in ti gorski ali višinski travniki so zlasti značilni za Alpe. Pokošeni so največ enkrat letno, na nekaterih mestih enkrat na dve do štiri leta. Količina sena, ki se na njih pridobi, je majhna, vendar je to seno zelo aromatično in hranilno. (Stolz, O., Die Schwaighöfe in Tirol (Kmetije Schwaighöfe na Tirolskem), 1930).

Seno mora biti spravljeno v hlevu. Spraviti ga je treba do naslednje pomladi, saj se pogosto zgodi, da sneg zapade kmalu potem, ko se živina pripelje z alpskih pašnikov. (Trientl, A., Die Landwirtschaft den Gebirgsländern (Kmetijstvo v goratih državah), 1892.)

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---