# Europeiska unionens C 404/6 ok

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 404 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången6 oktober 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 404

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången6 oktober 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2020–2021Sammanträdena den 19–23 oktober 2020
  De texter som antogs den 20 oktober 2020 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2018 har offentliggjorts i
  EUT L 420, 14.12.2020 .ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2020–2021Sammanträdena den 19–23 oktober 2020
  De texter som antogs den 20 oktober 2020 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2018 har offentliggjorts i
  EUT L 420, 14.12.2020 .ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

De texter som antogs den 20 oktober 2020 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2018 har offentliggjorts i

EUT L 420, 14.12.2020

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 20 oktober 2020 |
| 2021/C 404/01 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om rättsakten om digitala tjänster: förbättring av den inre marknadens funktionssätt (2020/2018(INL)) | 2 |
| 2021/C 404/02 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en rättsakt om digitala tjänster: anpassning av handels- och civilrättsliga regler för kommersiella enheter som är verksamma på nätet (2020/2019(INL)) | 31 |
| 2021/C 404/03 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 om rättsakten om digitala tjänster och frågor som rör de grundläggande rättigheterna (2020/2022(INI)) | 53 |
| 2021/C 404/04 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en ram för etiska aspekter av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik (2020/2012(INL)) | 63 |
| 2021/C 404/05 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en skadeståndsordning för artificiell intelligens (2020/2014(INL)) | 107 |
| 2021/C 404/06 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 om immateriella rättigheter för utveckling av artificiell intelligens (2020/2015(INI)) | 129 |
| 2021/C 404/07 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Moldavien (2019/2201(INI)) | 136 |
| | Torsdagen den 22 oktober 2020 |
| 2021/C 404/08 | Europaparlamentets resolution av den 22 oktober 2020 om den europeiska utbildningens framtid i samband med covid-19 (2020/2760(RSP)) | 152 |
| 2021/C 404/09 | Europaparlamentets resolution av den 22 oktober 2020 om kommissionens skyldigheter på området för ömsesidighet i fråga om viseringar i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) 2018/1806 (2020/2605(RSP)) | 157 |
| 2021/C 404/10 | Europaparlamentets resolution av den 22 oktober 2020 om sysselsättning och socialpolitik i euroområdet 2020 (2020/2079(INI)) | 159 |
| 2021/C 404/11 | Europaparlamentets resolution av den 22 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU (2020/2006(INL)) | 175 |
| | Fredagen den 23 oktober 2020 |
| 2021/C 404/12 | Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2020 om jämställdhet inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik (2019/2167(INI)) | 202 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 20 oktober 2020 |
| 2021/C 404/13 | Europaparlamentets rekommendation av den 20 oktober 2020 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende genomförandet och styrningen av det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) (2020/2080(INI)) | 215 |
| | Onsdagen den 21 oktober 2020 |
| 2021/C 404/14 | Europaparlamentets rekommendation av den 21 oktober 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om förbindelserna med Belarus (2020/2081(INI)) | 224 |
| 2021/C 404/15 | Europaparlamentets rekommendation av den 21 oktober 2020 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende förberedelsen av den tionde granskningskonferensen för icke-spridningsfördraget, kärnvapenkontroll och möjligheter till kärnvapennedrustning (2020/2004(INI)) | 240 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 20 oktober 2020

2021/C 404/01

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om rättsakten om digitala tjänster: förbättring av den inre marknadens funktionssätt (2020/2018(INL))

2

2021/C 404/02

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en rättsakt om digitala tjänster: anpassning av handels- och civilrättsliga regler för kommersiella enheter som är verksamma på nätet (2020/2019(INL))

31

2021/C 404/03

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 om rättsakten om digitala tjänster och frågor som rör de grundläggande rättigheterna (2020/2022(INI))

53

2021/C 404/04

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en ram för etiska aspekter av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik (2020/2012(INL))

63

2021/C 404/05

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en skadeståndsordning för artificiell intelligens (2020/2014(INL))

107

2021/C 404/06

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 om immateriella rättigheter för utveckling av artificiell intelligens (2020/2015(INI))

129

2021/C 404/07

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Moldavien (2019/2201(INI))

136

Torsdagen den 22 oktober 2020

2021/C 404/08

Europaparlamentets resolution av den 22 oktober 2020 om den europeiska utbildningens framtid i samband med covid-19 (2020/2760(RSP))

152

2021/C 404/09

Europaparlamentets resolution av den 22 oktober 2020 om kommissionens skyldigheter på området för ömsesidighet i fråga om viseringar i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) 2018/1806 (2020/2605(RSP))

157

2021/C 404/10

Europaparlamentets resolution av den 22 oktober 2020 om sysselsättning och socialpolitik i euroområdet 2020 (2020/2079(INI))

159

2021/C 404/11

Europaparlamentets resolution av den 22 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU (2020/2006(INL))

175

Fredagen den 23 oktober 2020

2021/C 404/12

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2020 om jämställdhet inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik (2019/2167(INI))

202

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 20 oktober 2020

2021/C 404/13

Europaparlamentets rekommendation av den 20 oktober 2020 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende genomförandet och styrningen av det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) (2020/2080(INI))

215

Onsdagen den 21 oktober 2020

2021/C 404/14

Europaparlamentets rekommendation av den 21 oktober 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om förbindelserna med Belarus (2020/2081(INI))

224

2021/C 404/15

Europaparlamentets rekommendation av den 21 oktober 2020 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende förberedelsen av den tionde granskningskonferensen för icke-spridningsfördraget, kärnvapenkontroll och möjligheter till kärnvapennedrustning (2020/2004(INI))

240

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 20 oktober 2020 |
| 2021/C 404/16 | P9_TA(2020)0268Ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller särskilda åtgärder för fordon i slutserier i kategori L till följd av covid-19-utbrottet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller särskilda åtgärder för fordon i slutserier i kategori L till följd av covid-19-utbrottet (COM(2020)0491 – C9-0285/2020 – 2020/0251(COD))P9_TC1-COD(2020)0251Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller särskilda åtgärder för fordon i slutserier i kategori L med anledning av covid-19-pandemin | 249 |
| 2021/C 404/17 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Spanien – EGF/2020/001 ES/Stödsektorer till Galiciens varvsindustri (COM(2020)0485 – C9-0294/2020 – 2020/1996(BUD)) | 250 |
| | Fredagen den 23 oktober 2020 |
| 2021/C 404/18 | Europaparlamentets ändringar antagna den 23 oktober 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler för stöd till strategiska planer som ska utarbetas av medlemsstaterna enligt den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska planer för den gemensamma jordbrukspolitiken) och finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (COM(2018)0392 – C8-0248/2018 – 2018/0216(COD)) | 254 |
| 2021/C 404/19 | Europaparlamentets ändringar antagna den 23 oktober 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (COM(2018)0393 – C8-0247/2018 – 2018/0217(COD)) | 571 |
| 2021/C 404/20 | Europaparlamentets ändringar antagna den 23 oktober 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter, (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och (EU) nr 229/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna (COM(2018)0394 – C8-0246/2018 – 2018/0218(COD)) | 651 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdagen den 20 oktober 2020

2021/C 404/16

P9_TA(2020)0268Ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller särskilda åtgärder för fordon i slutserier i kategori L till följd av covid-19-utbrottet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller särskilda åtgärder för fordon i slutserier i kategori L till följd av covid-19-utbrottet (COM(2020)0491 – C9-0285/2020 – 2020/0251(COD))P9_TC1-COD(2020)0251Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller särskilda åtgärder för fordon i slutserier i kategori L med anledning av covid-19-pandemin

249

2021/C 404/17

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Spanien – EGF/2020/001 ES/Stödsektorer till Galiciens varvsindustri (COM(2020)0485 – C9-0294/2020 – 2020/1996(BUD))

250

Fredagen den 23 oktober 2020

2021/C 404/18

Europaparlamentets ändringar antagna den 23 oktober 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler för stöd till strategiska planer som ska utarbetas av medlemsstaterna enligt den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska planer för den gemensamma jordbrukspolitiken) och finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (COM(2018)0392 – C8-0248/2018 – 2018/0216(COD))

254

2021/C 404/19

Europaparlamentets ändringar antagna den 23 oktober 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (COM(2018)0393 – C8-0247/2018 – 2018/0217(COD))

571

2021/C 404/20

Europaparlamentets ändringar antagna den 23 oktober 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter, (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och (EU) nr 229/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna (COM(2018)0394 – C8-0246/2018 – 2018/0218(COD))

651

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

6.10.2021

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2020–2021

Sammanträdena den 19–23 oktober 2020

De texter som antogs den 20 oktober 2020 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2018 har offentliggjorts i

  EUT L 420, 14.12.2020
  .

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 20 oktober 2020

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/2

---

P9_TA(2020)0272

Rättsakten om digitala tjänster: förbättring av den inre marknadens funktionssätt

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om rättsakten om digitala tjänster: förbättring av den inre marknadens funktionssätt (2020/2018(INL))

(2021/C 404/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (direktiv om elektronisk handel) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (direktiv om elektronisk handel) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 av den 20 juni 2019 om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 av den 20 juni 2019 om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/770 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/770 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/771 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor, om ändring av förordning (EU) 2017/2394 och direktiv 2009/22/EG samt om upphävande av direktiv 1999/44/EG (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/771 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om försäljning av varor, om ändring av förordning (EU) 2017/2394 och direktiv 2009/22/EG samt om upphävande av direktiv 1999/44/EG (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020 av den 20 juni 2019 om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter och om ändring av direktiv 2004/42/EG och förordningarna (EG) nr 765/2008 och (EU) nr 305/2011 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020 av den 20 juni 2019 om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter och om ändring av direktiv 2004/42/EG och förordningarna (EG) nr 765/2008 och (EU) nr 305/2011 (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om fullbordandet av den inre marknaden för e-handel (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 september 2010 om fullbordandet av den inre marknaden för e-handel (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2017 om onlineplattformar och den digitala inre marknaden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2017 om onlineplattformar och den digitala inre marknaden (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 januari 2012Samstämmiga ramar för att öka tilltron till en inre e-marknad för e-handel och nättjänster (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 januari 2012Samstämmiga ramar för att öka tilltron till en inre e-marknad för e-handel och nättjänster (COM(2011)0942),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/334 av den 1 mars 2018 om åtgärder för att effektivt bekämpa olagligt innehåll online (10) och kommissionens meddelande av den 28 september 2017Hantering av olagligt innehåll online: mot ett ökat ansvar för onlineplattformar COM(2017)0555), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/334 av den 1 mars 2018 om åtgärder för att effektivt bekämpa olagligt innehåll online (10) och kommissionens meddelande av den 28 september 2017Hantering av olagligt innehåll online: mot ett ökat ansvar för onlineplattformar COM(2017)0555),

| — | med beaktande av meddelandet av den 26 april 2018 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Bekämpande av desinformation online: en EU-strategi (COM(2018)0236), i vilket oriktiga eller missvisande uppgifter som skapas, presenteras och sprids för att uppnå ekonomisk vinning eller avsiktligt vilseleda allmänheten behandlas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 26 april 2018 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Bekämpande av desinformation online: en EU-strategi (COM(2018)0236), i vilket oriktiga eller missvisande uppgifter som skapas, presenteras och sprids för att uppnå ekonomisk vinning eller avsiktligt vilseleda allmänheten behandlas,

| — | med beaktande av samförståndsavtalet om försäljning av förfalskade varor via internet av den 21 juni 2016 och översynen av detta i kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 29 november 2017Ett balanserat system för säkerställande av ett skydd för immateriella rättigheter som svarar mot dagens samhällsutmaningar (COM(2017)0707), |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsavtalet om försäljning av förfalskade varor via internet av den 21 juni 2016 och översynen av detta i kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 29 november 2017Ett balanserat system för säkerställande av ett skydd för immateriella rättigheter som svarar mot dagens samhällsutmaningar (COM(2017)0707),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande (ECON-VI/048) av den 5 december 2019 om en europeisk ram för regleringssvar på delningsekonomin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (ECON-VI/048) av den 5 december 2019 om en europeisk ram för regleringssvar på delningsekonomin,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (11),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (13),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser (14), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (15) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser (14), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (15) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (16),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok Artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende av den 19 februari 2020 (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok Artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende av den 19 februari 2020 (COM(2020)0065),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067),

| — | med beaktande av de åtaganden som kommissionen gjorde i sina politiska riktlinjer för nästa Europeiska kommission 2019–2024, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de åtaganden som kommissionen gjorde i sina politiska riktlinjer för nästa Europeiska kommission 2019–2024,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst Kartläggning av kostnaden för uteblivna EU-åtgärder 2019–2024, som visar att den potentiella vinsten av att fullborda den digitala inre marknaden för tjänster skulle kunna uppgå till 100 miljarder EUR, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst Kartläggning av kostnaden för uteblivna EU-åtgärder 2019–2024, som visar att den potentiella vinsten av att fullborda den digitala inre marknaden för tjänster skulle kunna uppgå till 100 miljarder EUR,

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningsavdelning för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet The e-commerce Directive as the cornerstone of the Internal Market, där fyra prioriteringar för att förbättra e-handelsdirektivet lyfts fram, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningsavdelning för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet The e-commerce Directive as the cornerstone of the Internal Market, där fyra prioriteringar för att förbättra e-handelsdirektivet lyfts fram,

| — | med beaktande av studierna från Europaparlamentets utredningsavdelning för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet för det seminarium om reglerna för e-handel anpassade för den digitala tidsåldern som anordnades av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (IMCO), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studierna från Europaparlamentets utredningsavdelning för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet för det seminarium om reglerna för e-handel anpassade för den digitala tidsåldern som anordnades av utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (IMCO),

| — | med beaktande av studien med en bedömning av det europeiska mervärdet som genomfördes av Europaparlamentets utredningstjänst, Digital Services Act: European Added Value Assessment (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien med en bedömning av det europeiska mervärdet som genomfördes av Europaparlamentets utredningstjänst, Digital Services Act: European Added Value Assessment (17),

| — | med beaktande av handledningen (Vademecum) till direktiv 98/48/EG, som inför en mekanism för transparens i bestämmelserna om informationssamhällets tjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handledningen (Vademecum) till direktiv 98/48/EG, som inför en mekanism för transparens i bestämmelserna om informationssamhällets tjänster,

| — | med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för transport och turism, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för transport och turism, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0181/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0181/2020), och av följande skäl:

| A. | E-handeln påverkar människor, företag och konsumenter i EU i deras dagliga liv och kan när den utövas på lika och rättvisa villkor bidra på ett positivt sätt till att frigöra den digitala inre marknadens potential, öka konsumenternas förtroende och ge nya aktörer, inbegripet mikroföretag samt små och medelstora företag, nya marknadsmöjligheter för hållbar tillväxt och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

A.

E-handeln påverkar människor, företag och konsumenter i EU i deras dagliga liv och kan när den utövas på lika och rättvisa villkor bidra på ett positivt sätt till att frigöra den digitala inre marknadens potential, öka konsumenternas förtroende och ge nya aktörer, inbegripet mikroföretag samt små och medelstora företag, nya marknadsmöjligheter för hållbar tillväxt och arbetstillfällen.

| B. | Direktiv 2000/31/EG (nedan kallat e-handelsdirektivet) har varit en av EU:s mest framgångsrika rättsakter och har format den digitala inre marknaden till vad den är i dag. Det är emellertid 20 år sedan e-handelsdirektivet antogs och paketet med rättsakten om digitala tjänster bör ta hänsyn till den snabba förändringen och utvidgningen av e-handeln i alla dess former med den mängd olika tjänster, produkter, leverantörer, utmaningar och olika sektorsspecifika lagar som har uppkommit. Sedan direktivet om elektronisk handel antogs har Europeiska unionens domstol (nedan kallad EU-domstolen) meddelat ett antal domar i detta avseende. |
| --- | --- |

B.

Direktiv 2000/31/EG (nedan kallat e-handelsdirektivet) har varit en av EU:s mest framgångsrika rättsakter och har format den digitala inre marknaden till vad den är i dag. Det är emellertid 20 år sedan e-handelsdirektivet antogs och paketet med rättsakten om digitala tjänster bör ta hänsyn till den snabba förändringen och utvidgningen av e-handeln i alla dess former med den mängd olika tjänster, produkter, leverantörer, utmaningar och olika sektorsspecifika lagar som har uppkommit. Sedan direktivet om elektronisk handel antogs har Europeiska unionens domstol (nedan kallad EU-domstolen) meddelat ett antal domar i detta avseende.

| C. | För närvarande har medlemsstaterna en fragmenterad strategi för att ta itu med olagligt innehåll online. Till följd av detta kan de berörda tjänsteleverantörerna omfattas av en rad olika rättsliga krav som skiljer sig åt i fråga om innehåll och omfattning. Det verkar råda brist på verkställighet och samarbete mellan medlemsstaterna, och den befintliga rättsliga ramen skapar utmaningar. |
| --- | --- |

C.

För närvarande har medlemsstaterna en fragmenterad strategi för att ta itu med olagligt innehåll online. Till följd av detta kan de berörda tjänsteleverantörerna omfattas av en rad olika rättsliga krav som skiljer sig åt i fråga om innehåll och omfattning. Det verkar råda brist på verkställighet och samarbete mellan medlemsstaterna, och den befintliga rättsliga ramen skapar utmaningar.

| D. | De digitala tjänsterna måste till fullo respektera bestämmelser relaterade till de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till personlig integritet, skyddet av personuppgifter, icke-diskriminering, yttrande- och informationsfrihet liksom mediepluralism och kulturell mångfald samt barnets rättigheter, i enlighet med fördragen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan). |
| --- | --- |

D.

De digitala tjänsterna måste till fullo respektera bestämmelser relaterade till de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till personlig integritet, skyddet av personuppgifter, icke-diskriminering, yttrande- och informationsfrihet liksom mediepluralism och kulturell mångfald samt barnets rättigheter, i enlighet med fördragen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan).

| E. | I sitt meddelande Att forma Europas digitala framtid åtog sig kommissionen att som del av rättsakten om digitala tjänster anta nya och reviderade regler för onlineplattformar och leverantörer av informationstjänster, stärka tillsynen över plattformarnas innehållspolicy i unionen och undersöka förhandsregler. |
| --- | --- |

E.

I sitt meddelande Att forma Europas digitala framtid åtog sig kommissionen att som del av rättsakten om digitala tjänster anta nya och reviderade regler för onlineplattformar och leverantörer av informationstjänster, stärka tillsynen över plattformarnas innehållspolicy i unionen och undersöka förhandsregler.

| F. | Covid-19-pandemin har gett upphov till nya sociala och ekonomiska utmaningar som i hög grad påverkar medborgarna och ekonomin. Samtidigt visar covid-19-pandemin på e-handelssektorns motståndskraft och dess potential som drivkraft för en omstart av den europeiska ekonomin. Pandemin har också avslöjat brister i det nuvarande regelverket, särskilt när det gäller konsumentskyddsregelverket. Detta kräver åtgärder på unionsnivå för att få en mer enhetlig och samordnad strategi för att hantera de konstaterade problemen och hindra dem från att upprepas i framtiden. |
| --- | --- |

F.

Covid-19-pandemin har gett upphov till nya sociala och ekonomiska utmaningar som i hög grad påverkar medborgarna och ekonomin. Samtidigt visar covid-19-pandemin på e-handelssektorns motståndskraft och dess potential som drivkraft för en omstart av den europeiska ekonomin. Pandemin har också avslöjat brister i det nuvarande regelverket, särskilt när det gäller konsumentskyddsregelverket. Detta kräver åtgärder på unionsnivå för att få en mer enhetlig och samordnad strategi för att hantera de konstaterade problemen och hindra dem från att upprepas i framtiden.

| G. | Covid-19-pandemin har också visat hur såbara konsumenterna i EU är när det gäller vilseledande affärsmetoder från oärliga näringsidkare som säljer olagliga produkter på nätet som inte överensstämmer med EU:s säkerhetsbestämmelser och när det gäller andra orättvisa villkor gentemot konsumenter. Samtidigt har covid-19-pandemin visat att framför allt plattformar och onlinebaserade förmedlingstjänster måste öka sina ansträngningar för att upptäcka och avlägsna falska påståenden och ta itu med oseriösa näringsidkares vilseledande metoder på ett konsekvent och samordnat sätt, särskilt när det gäller de som säljer falsk medicinsk utrustning eller farliga produkter på nätet. Kommissionen välkomnade plattformarnas attityd efter att ha skickat dem skrivelserna den 23 mars 2020. Det krävs åtgärder på unionsnivå för att åstadkomma en mer enhetlig och samordnad strategi för att bekämpa dessa vilseledande metoder och skydda konsumenterna. |
| --- | --- |

G.

Covid-19-pandemin har också visat hur såbara konsumenterna i EU är när det gäller vilseledande affärsmetoder från oärliga näringsidkare som säljer olagliga produkter på nätet som inte överensstämmer med EU:s säkerhetsbestämmelser och när det gäller andra orättvisa villkor gentemot konsumenter. Samtidigt har covid-19-pandemin visat att framför allt plattformar och onlinebaserade förmedlingstjänster måste öka sina ansträngningar för att upptäcka och avlägsna falska påståenden och ta itu med oseriösa näringsidkares vilseledande metoder på ett konsekvent och samordnat sätt, särskilt när det gäller de som säljer falsk medicinsk utrustning eller farliga produkter på nätet. Kommissionen välkomnade plattformarnas attityd efter att ha skickat dem skrivelserna den 23 mars 2020. Det krävs åtgärder på unionsnivå för att åstadkomma en mer enhetlig och samordnad strategi för att bekämpa dessa vilseledande metoder och skydda konsumenterna.

| H. | Rättsakten om digitala tjänster bör säkerställa ett omfattande skydd av konsumenters och användares rättigheter i unionen och därför bör dess territoriella tillämpningsområde omfatta den verksamhet som bedrivs av leverantörer av informationssamhällets tjänster som är etablerade i tredjeländer när deras tjänster, som omfattas av rättsakten om digitala tjänster, riktar sig till konsumenter eller användare i unionen. |
| --- | --- |

H.

Rättsakten om digitala tjänster bör säkerställa ett omfattande skydd av konsumenters och användares rättigheter i unionen och därför bör dess territoriella tillämpningsområde omfatta den verksamhet som bedrivs av leverantörer av informationssamhällets tjänster som är etablerade i tredjeländer när deras tjänster, som omfattas av rättsakten om digitala tjänster, riktar sig till konsumenter eller användare i unionen.

| I. | Rättsakten om digitala tjänster bör klargöra vilken typ av digitala tjänster som omfattas av dess tillämpningsområde, samtidigt som e-handelsdirektivets övergripande karaktär bibehålls, som inte bara gäller onlineplattformar utan alla leverantörer av informationssamhällets tjänster enligt definitionen i unionsrätten. |
| --- | --- |

I.

Rättsakten om digitala tjänster bör klargöra vilken typ av digitala tjänster som omfattas av dess tillämpningsområde, samtidigt som e-handelsdirektivets övergripande karaktär bibehålls, som inte bara gäller onlineplattformar utan alla leverantörer av informationssamhällets tjänster enligt definitionen i unionsrätten.

| J. | Rättsakten om digitala tjänster bör inte påverka förordning (EU) 2016/679 (allmänna dataskyddsförordningen), som fastställer en rättslig ram för att skydda personuppgifter, direktiv (EU) 2019/790 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden, direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster och direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

J.

Rättsakten om digitala tjänster bör inte påverka förordning (EU) 2016/679 (allmänna dataskyddsförordningen), som fastställer en rättslig ram för att skydda personuppgifter, direktiv (EU) 2019/790 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden, direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster och direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation.

| K. | Rättsakten om digitala tjänster bör inte påverka direktiv 2005/29/EG, ändrat genom direktiv (EU) 2019/2161, samt direktiven (EU) 2019/770 och (EU) 2019/771 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster och avtal om försäljning av varor, och förordning (EU) 2019/1150 om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster. |
| --- | --- |

K.

Rättsakten om digitala tjänster bör inte påverka direktiv 2005/29/EG, ändrat genom direktiv (EU) 2019/2161, samt direktiven (EU) 2019/770 och (EU) 2019/771 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster och avtal om försäljning av varor, och förordning (EU) 2019/1150 om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster.

| L. | Rättsakten om digitala tjänster bör inte påverka den ram som fastställs i direktiv 2006/123/EG om tjänster på den inre marknaden. |
| --- | --- |

L.

Rättsakten om digitala tjänster bör inte påverka den ram som fastställs i direktiv 2006/123/EG om tjänster på den inre marknaden.

| M. | Vissa typer av olagligt innehåll, som utgör en stor källa till oro, har redan definierats i nationell lagstiftning och i unionsrätten, såsom olaglig hatpropaganda, och bör inte omdefinieras i rättsakten om digitala tjänster. |
| --- | --- |

M.

Vissa typer av olagligt innehåll, som utgör en stor källa till oro, har redan definierats i nationell lagstiftning och i unionsrätten, såsom olaglig hatpropaganda, och bör inte omdefinieras i rättsakten om digitala tjänster.

| N. | Att öka transparensen och hjälpa medborgarna att utveckla mediekompetens och digital kompetens när det gäller spridning av skadligt innehåll, hatpropaganda och desinformation, samt att utveckla kritiskt tänkande, och förstärka den oberoende professionella journalistiken och kvalitetsmedier, kommer att bidra till att främja diversifierat innehåll av hög kvalitet. |
| --- | --- |

N.

Att öka transparensen och hjälpa medborgarna att utveckla mediekompetens och digital kompetens när det gäller spridning av skadligt innehåll, hatpropaganda och desinformation, samt att utveckla kritiskt tänkande, och förstärka den oberoende professionella journalistiken och kvalitetsmedier, kommer att bidra till att främja diversifierat innehåll av hög kvalitet.

| O. | WHOIS-databasen är en allmänt tillgänglig databas som har varit ett användbart verktyg för att hitta innehavaren av ett visst domännamn på internet samt uppgifter om och kontaktpersoner för varje domännamn. |
| --- | --- |

O.

WHOIS-databasen är en allmänt tillgänglig databas som har varit ett användbart verktyg för att hitta innehavaren av ett visst domännamn på internet samt uppgifter om och kontaktpersoner för varje domännamn.

| P. | Rättsakten om digitala tjänster bör syfta till att säkerställa rättssäkerhet och klarhet, även på marknaden för korttidsuthyrning och mobilitetstjänster, genom att främja transparens och tydligare informationsskyldigheter. |
| --- | --- |

P.

Rättsakten om digitala tjänster bör syfta till att säkerställa rättssäkerhet och klarhet, även på marknaden för korttidsuthyrning och mobilitetstjänster, genom att främja transparens och tydligare informationsskyldigheter.

| Q. | Kommissionens överenskommelse med vissa plattformar inom branschen för korttidsuthyrning om datadelning i mars 2020 kommer att göra det möjligt för lokala myndigheter att bättre förstå delningsekonomins utveckling och kommer att möjliggöra tillförlitlig och kontinuerlig datadelning och ett evidensbaserat beslutsfattande. Det behövs ytterligare åtgärder för att ta initiativ till en mer heltäckande ram för datadelning för onlineplattformar för korttidsuthyrning. |
| --- | --- |

Q.

Kommissionens överenskommelse med vissa plattformar inom branschen för korttidsuthyrning om datadelning i mars 2020 kommer att göra det möjligt för lokala myndigheter att bättre förstå delningsekonomins utveckling och kommer att möjliggöra tillförlitlig och kontinuerlig datadelning och ett evidensbaserat beslutsfattande. Det behövs ytterligare åtgärder för att ta initiativ till en mer heltäckande ram för datadelning för onlineplattformar för korttidsuthyrning.

| R. | Covid-19-pandemin har allvarligt påverkat unionens turistsektor och uppmärksammat behovet av att fortsätta att stödja samarbete om grönstråk för att säkerställa att unionens leveranskedjor liksom rörligheten för varor över unionens transportnät fungerar smidigt. |
| --- | --- |

R.

Covid-19-pandemin har allvarligt påverkat unionens turistsektor och uppmärksammat behovet av att fortsätta att stödja samarbete om grönstråk för att säkerställa att unionens leveranskedjor liksom rörligheten för varor över unionens transportnät fungerar smidigt.

| S. | Utvecklingen och användningen av internetplattformar för många olika typer av verksamheter, bland annat kommersiell verksamhet, transport och turism och delning av varor och tjänster, har ändrat användares och företags sätt att interagera med innehållsleverantörer, näringsidkare och andra personer som erbjuder varor och tjänster. Den digitala inre marknaden kan inte lyckas utan användarnas förtroende för onlineplattformar som respekterar all tillämplig lagstiftning och användarnas legitima intressen. Alla framtida regelverk bör även behandla inkräktande affärsmodeller, inbegripet beteendemanipulation och diskriminerande metoder, som har stor inverkan på den inre marknadens funktionssätt och användarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

S.

Utvecklingen och användningen av internetplattformar för många olika typer av verksamheter, bland annat kommersiell verksamhet, transport och turism och delning av varor och tjänster, har ändrat användares och företags sätt att interagera med innehållsleverantörer, näringsidkare och andra personer som erbjuder varor och tjänster. Den digitala inre marknaden kan inte lyckas utan användarnas förtroende för onlineplattformar som respekterar all tillämplig lagstiftning och användarnas legitima intressen. Alla framtida regelverk bör även behandla inkräktande affärsmodeller, inbegripet beteendemanipulation och diskriminerande metoder, som har stor inverkan på den inre marknadens funktionssätt och användarnas grundläggande rättigheter.

| T. | Medlemsstaterna bör göra insatser för att förbättra tillgången till och effektiviteten i sina rättssystem och system för brottsbekämpning när det gäller fastställandet av olagligheten av innehåll på nätet och tvistlösning avseende borttagning eller blockering av innehåll. |
| --- | --- |

T.

Medlemsstaterna bör göra insatser för att förbättra tillgången till och effektiviteten i sina rättssystem och system för brottsbekämpning när det gäller fastställandet av olagligheten av innehåll på nätet och tvistlösning avseende borttagning eller blockering av innehåll.

| U. | Kraven i rättsakten om digitala tjänster bör vara lätta att genomföra i praktiken för leverantörer av informationssamhällets tjänster. Mellanhänder på internet kan kryptera sitt innehåll eller på annat sätt hindra åtkomst utifrån av innehåll för tredje parter, inklusive för värdtjänstförmedlare som lagrar själva innehållet. |
| --- | --- |

U.

Kraven i rättsakten om digitala tjänster bör vara lätta att genomföra i praktiken för leverantörer av informationssamhällets tjänster. Mellanhänder på internet kan kryptera sitt innehåll eller på annat sätt hindra åtkomst utifrån av innehåll för tredje parter, inklusive för värdtjänstförmedlare som lagrar själva innehållet.

| V. | Ett effektivt sätt att minska olaglig verksamhet är att låta nya innovativa affärsmodeller blomstra och stärka den digitala inre marknaden genom att undanröja omotiverade hinder för den fria rörligheten för digitalt innehåll. Hinder som skapar nationella fragmenterade marknader bidrar till att skapa en efterfråga på olagligt innehåll. |
| --- | --- |

V.

Ett effektivt sätt att minska olaglig verksamhet är att låta nya innovativa affärsmodeller blomstra och stärka den digitala inre marknaden genom att undanröja omotiverade hinder för den fria rörligheten för digitalt innehåll. Hinder som skapar nationella fragmenterade marknader bidrar till att skapa en efterfråga på olagligt innehåll.

| W. | De digitala tjänsterna bör tillhandahålla konsumenterna direkta och effektiva kommunikationsmedel som är användarvänliga, lätta att identifiera och lättillgängliga, såsom e-postadresser, elektroniska kontaktformulär, dialogrobotar, snabbmeddelandetjänster eller system för återuppringning, och det bör säkerställas att informationen om dessa kommunikationsmedel är tillgänglig för konsumenterna på ett tydligt, begripligt och om möjligt enhetligt sätt, samt att konsumenternas önskemål förmedlas mellan de olika underliggande digitala tjänster som leverantören av digitala tjänster tillhandahåller. |
| --- | --- |

W.

De digitala tjänsterna bör tillhandahålla konsumenterna direkta och effektiva kommunikationsmedel som är användarvänliga, lätta att identifiera och lättillgängliga, såsom e-postadresser, elektroniska kontaktformulär, dialogrobotar, snabbmeddelandetjänster eller system för återuppringning, och det bör säkerställas att informationen om dessa kommunikationsmedel är tillgänglig för konsumenterna på ett tydligt, begripligt och om möjligt enhetligt sätt, samt att konsumenternas önskemål förmedlas mellan de olika underliggande digitala tjänster som leverantören av digitala tjänster tillhandahåller.

| X. | Rättsakten om digitala tjänster bör garantera konsumenternas rätt till information om en tjänst är baserad på artificiell intelligens (AI), använder automatiserat beslutsfattande eller maskininlärningsverktyg eller verktyg för automatisk innehållsigenkänning. Rättsakten om digitala tjänster bör erbjuda möjligheten att välja bort, begränsa eller individanpassa användningen av alla funktioner för automatisk individanpassning, särskilt med tanke på rangordning, och mer specifikt erbjuda möjligheten att se innehåll i en icke-kuraterad ordning och ge användarna mer kontroll över det sätt på vilket innehåll rangordnas för dem. |
| --- | --- |

X.

Rättsakten om digitala tjänster bör garantera konsumenternas rätt till information om en tjänst är baserad på artificiell intelligens (AI), använder automatiserat beslutsfattande eller maskininlärningsverktyg eller verktyg för automatisk innehållsigenkänning. Rättsakten om digitala tjänster bör erbjuda möjligheten att välja bort, begränsa eller individanpassa användningen av alla funktioner för automatisk individanpassning, särskilt med tanke på rangordning, och mer specifikt erbjuda möjligheten att se innehåll i en icke-kuraterad ordning och ge användarna mer kontroll över det sätt på vilket innehåll rangordnas för dem.

| Y. | Skyddet av personuppgifter som omfattas av automatiserade beslutsprocesser omfattas redan av bland annat den allmänna dataskyddsförordningen, och rättsakten om digitala tjänster bör inte sträva efter att upprepa eller ändra sådana åtgärder. |
| --- | --- |

Y.

Skyddet av personuppgifter som omfattas av automatiserade beslutsprocesser omfattas redan av bland annat den allmänna dataskyddsförordningen, och rättsakten om digitala tjänster bör inte sträva efter att upprepa eller ändra sådana åtgärder.

| Z. | Kommissionen bör se till att rättsakten om digitala tjänster bevarar en människocentrerad strategi för AI, i linje med de befintliga reglerna om fri rörlighet för AI-baserade tjänster, samtidigt som de grundläggande värden och rättigheter som fastställs i fördragen respekteras. |
| --- | --- |

Z.

Kommissionen bör se till att rättsakten om digitala tjänster bevarar en människocentrerad strategi för AI, i linje med de befintliga reglerna om fri rörlighet för AI-baserade tjänster, samtidigt som de grundläggande värden och rättigheter som fastställs i fördragen respekteras.

| AA. | De nationella tillsynsmyndigheterna bör, om detta tillåts enligt unionsrätten, ha tillgång till den programvarudokumentation och de dataset för algoritmer som granskas. |
| --- | --- |

AA.

De nationella tillsynsmyndigheterna bör, om detta tillåts enligt unionsrätten, ha tillgång till den programvarudokumentation och de dataset för algoritmer som granskas.

| AB. | Begreppen transparens och förklarbarhet i fråga om algoritmer bör förstås som ett krav på att den information som ges till användaren ska presenteras i en koncis, transparent, begriplig och lättillgänglig form, med användning av ett enkelt och tydligt språk. |
| --- | --- |

AB.

Begreppen transparens och förklarbarhet i fråga om algoritmer bör förstås som ett krav på att den information som ges till användaren ska presenteras i en koncis, transparent, begriplig och lättillgänglig form, med användning av ett enkelt och tydligt språk.

| AC. | Det är viktigt att fastställa åtgärder för att säkerställa ett effektivt genomförande och en effektiv tillsyn. Efterlevnaden av bestämmelserna bör stärkas genom ändamålsenliga, proportionella och avskräckande sanktioner, inbegripet åläggande av proportionella böter. |
| --- | --- |

AC.

Det är viktigt att fastställa åtgärder för att säkerställa ett effektivt genomförande och en effektiv tillsyn. Efterlevnaden av bestämmelserna bör stärkas genom ändamålsenliga, proportionella och avskräckande sanktioner, inbegripet åläggande av proportionella böter.

| AD. | Rättsakten om digitala tjänster bör balansera alla användares rättigheter och säkerställa att dess åtgärder inte utformas för att gynna ett legitimt intresse framför ett annat och förhindra att åtgärder används som offensiva verktyg i konflikter mellan företag eller sektorer. |
| --- | --- |

AD.

Rättsakten om digitala tjänster bör balansera alla användares rättigheter och säkerställa att dess åtgärder inte utformas för att gynna ett legitimt intresse framför ett annat och förhindra att åtgärder används som offensiva verktyg i konflikter mellan företag eller sektorer.

| AE. | Den inre marknadens mekanism för förhandsbedömning bör tillämpas om konkurrenslagstiftningen i sig är otillräcklig för att på ett adekvat sätt hantera konstaterade marknadsmisslyckanden. |
| --- | --- |

AE.

Den inre marknadens mekanism för förhandsbedömning bör tillämpas om konkurrenslagstiftningen i sig är otillräcklig för att på ett adekvat sätt hantera konstaterade marknadsmisslyckanden.

| AF. | De lagstiftningsåtgärder som föreslås som en del av rättsakten om digitala tjänster bör vara evidensbaserade. Kommissionen bör genomföra en grundlig konsekvensbedömning på grundval av relevanta uppgifter, statistik, analyser och studier av de olika alternativ som står till buds. Konsekvensbedömningen bör också bedöma och analysera osäkra och farliga produkter som säljs via internetbaserade marknadsplatser. Konsekvensbedömningen bör också ta hänsyn till lärdomarna från covid-19-pandemin och ta hänsyn till Europaparlamentets resolutioner. Rättsakten om digitala tjänster bör åtföljas av riktlinjer för genomförandet. |
| --- | --- |

AF.

De lagstiftningsåtgärder som föreslås som en del av rättsakten om digitala tjänster bör vara evidensbaserade. Kommissionen bör genomföra en grundlig konsekvensbedömning på grundval av relevanta uppgifter, statistik, analyser och studier av de olika alternativ som står till buds. Konsekvensbedömningen bör också bedöma och analysera osäkra och farliga produkter som säljs via internetbaserade marknadsplatser. Konsekvensbedömningen bör också ta hänsyn till lärdomarna från covid-19-pandemin och ta hänsyn till Europaparlamentets resolutioner. Rättsakten om digitala tjänster bör åtföljas av riktlinjer för genomförandet.

Allmänna principer

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att lägga fram ett förslag till ett paket med en rättsakt om digitala tjänster, som bör bestå av ett förslag om ändring av e-handelsdirektivet och ett förslag till förhandsregler för systemviktiga operatörer som har en portvaktsfunktion, på grundval av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett sådant paket på grundval av artiklarna 53.1, 62 och 114 i EUF-fördraget i enlighet med rekommendationerna i bilagan till denna resolution, på grundval av en grundlig konsekvensbedömning som bör innehålla information om förslagens finansiella konsekvenser och baseras på relevanta uppgifter, statistik och analyser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller den vikt som den rättsliga ram som fastställts i e-handelsdirektivet har haft vid utvecklingen av onlinetjänster i unionen, och anser att de principer som styrde lagstiftarna vid regleringen av leverantörer av informationssamhällets tjänster i slutet av 90-talet fortfarande är giltiga och bör användas vid utarbetandet av framtida förslag. Parlamentet betonar att den rättssäkerhet som e-handelsdirektivet bidragit med har gett små och medelstora företag möjlighet att utvidga sin verksamhet och lättare driva verksamhet över gränserna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att alla leverantörer av digitala tjänster som är etablerade utanför unionen måste efterleva rättsakten om digitala tjänster när de tillhandahåller tjänster till unionen, för att säkerställa lika spelregler för leverantörer av digitala tjänster i Europa och tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att dessutom utvärdera om det finns en risk för motåtgärder från tredjeländers sida, och samtidigt öka medvetenheten om hur unionsrätten tillämpas på tjänsteleverantörer från tredjeländer som riktar in sig på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att klausulen om den inre marknaden – som fastställer principen om kontroll i hemlandet och medlemsstaternas skyldighet att säkerställa fri rörlighet för informationssamhällets tjänster – har spelat en central roll för utvecklingen av den digitala inre marknaden. Parlamentet betonar behovet av att ta itu med de återstående omotiverade och oproportionerliga hindren för tillhandahållandet av digitala tjänster, såsom komplexa administrativa förfaranden, kostsam gränsöverskridande tvistlösning och tillgång till information om relevanta lagstadgade krav, inbegripet avseende beskattning, samt att säkerställa att inga nya omotiverade och oproportionerliga hinder skapas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att enligt unionens regler om fri rörlighet för tjänster får medlemsstaterna vidta åtgärder för att skydda legitima mål av allmänt intresse, såsom skydd av den allmänna ordningen, folkhälsan och den allmänna säkerheten, konsumentskydd, bekämpning av hyresbostadsbrist och förhindrande av skatteundandragande och skatteflykt, förutsatt att dessa åtgärder är förenliga med principerna om icke-diskriminering och proportionalitet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att de huvudsakliga principerna i e-handelsdirektivet, såsom klausulen om den inre marknaden, etableringsfriheten, friheten att tillhandahålla tjänster och förbudet mot att ålägga en allmän övervakningsskyldighet, bör bibehållas. Parlamentet framhåller att principen att ”saker som är olagliga offline måste också vara olagliga online” samt principerna om konsumentskydd och användarsäkerhet även bör utgöra vägledande principer i det framtida regelverket. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av delningsekonomiplattformar, exempelvis inom transport och turism, där tjänster tillhandahålls av både enskilda och yrkesverksamma. Parlamentet uppmanar kommissionen att, efter samråd med alla relevanta berörda parter, ta initiativ till en mer heltäckande ram för delning av andra uppgifter än personuppgifter och för samordning mellan plattformar och nationella, regionala och lokala myndigheter, särskilt i syfte att utbyta bästa praxis och fastställa informationskrav, i enlighet med EU:s datastrategi. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar att uppgiftsskyddet har uppdaterats betydligt sedan antagandet av e-handelsdirektivet och betonar att den snabba utvecklingen av digitala tjänster kräver en stark framtidssäkrad lagstiftningsram om skydd för personuppgifter och integritet. Parlamentet betonar i detta avseende att leverantörer av digitala tjänster måste följa bestämmelserna i unionens dataskyddslagstiftning, närmare bestämt dataskyddsförordningen och direktiv 2002/58/EG (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation), som för närvarande håller på att revideras, och respektera de grundläggande rättigheterna i stort, till exempel beträffande yttrandefrihet, värdighet och icke-diskriminering och rätten till ett effektivt rättsmedel, samt säkerställa skydd och säkerhet i sina system och tjänster. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att rättsakten om digitala tjänster bör säkerställa konsumentförtroende och tydligt fastställa att konsumentlagstiftning och produktsäkerhetskrav respekteras, i syfte att garantera rättssäkerheten. Parlamentet påpekar att rättsakten om digitala tjänster bör ägna särskild uppmärksamhet åt användare med funktionsnedsättning och garantera tillgänglighet i informationssamhällets tjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra tjänsteleverantörer att ta fram tekniska verktyg som gör det möjligt för personer med funktionsnedsättning att få verklig tillgång till informationssamhällets tjänster och kunna använda och dra nytta av dem. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar vikten av att upprätthålla e-handelsdirektivets övergripande strategi. Parlamentet betonar att en strategi som utgår ifrån att samma lösning passar alla inte är lämplig för att hantera alla de nya utmaningarna i dagens digitala landskap och att det behövs en lagstiftningsstrategi med skräddarsydda lösningar för de många olika aktörerna och tjänsterna på nätet. Parlamentet rekommenderar att man skiljer mellan ekonomisk och icke-ekonomisk verksamhet, och mellan olika typer av digitala tjänster som plattformar agerar värd för, i stället för att fokusera på typen av plattform. I detta sammanhang anser parlamentet att man i framtida lagstiftningsförslag bör ha ambitionen att säkerställa att nya EU-krav på informationssamhällets tjänsteleverantörer blir proportionerliga och tydliga. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att ett stort antal lagstiftningsbeslut, administrativa beslut och avtalsenliga förhållanden använder definitionerna och reglerna i e-handelsdirektivet och att alla ändringar av dem därför kommer att få betydande konsekvenser. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att en förutsägbar, framtidssäker, tydlig och heltäckande ram på EU-nivå och rättvis konkurrens är avgörande för att främja tillväxten för alla europeiska företag, inbegripet småskaliga plattformar, små och medelstora företag, inklusive mikroföretag, entreprenörer och nystartade företag, öka det gränsöverskridande tillhandahållandet av informationssamhällets tjänster, stoppa fragmentering av marknaden och ge europeiska företag lika villkor som gör att de kan utnyttja marknaden för digitala tjänster fullt ut och bli globalt konkurrenskraftiga på världsmarknaden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker att det framtida inremarknadsinstrumentet om förhandsreglering av systemplattformar och det planerade nya konkurrensverktyget för att åtgärda brister i konkurrensrätten bör vara två separata rättsliga instrument. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att e-handelsdirektivet formulerades på ett teknikneutralt sätt för att se till att det inte blir föråldrat på grund av den tekniska utveckling som följer den snabba innovationstakten i it-sektorn, och betonar att rättsakten om digitala tjänster måste framtidssäkras och kunna tillämpas när det växer fram ny teknik som påverkar den digitala inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att eventuell översyn fortsätter att vara teknikneutral för att säkra långvarig nytta för företag och konsumenter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet finner att det finns ett behov av lika villkor på den inre marknaden mellan plattformsekonomin och offline-ekonomin, som bygger på lika rättigheter och skyldigheter för alla berörda parter, både konsumenter och företag. Parlamentet anser att rättsakten om digitala tjänster inte bör hantera frågan om plattformsarbetare. Parlamentet anser därför att arbetstagarnas sociala skydd och sociala rättigheter, även för plattformar och delningsekonomin, bör hanteras i ett separat instrument för att formulera adekvata och heltäckande svar på utmaningarna i dagens digitala ekonomi. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att rättsakten om digitala tjänster bör grundas på EU:s allmänna värderingar, som skyddar medborgarnas rättigheter, och främja upprättandet av ett rikt och varierat ekosystem på nätet med ett brett utbud av nättjänster, en konkurrenskraftig digital miljö, transparens och rättssäkerhet för att frigöra den digitala inre marknadens fulla potential. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att rättsakten om digitala tjänster ger EU möjlighet att utforma den digitala ekonomin inte enbart på unionsnivå utan även som normgivare för resten av världen. |
| --- | --- |

17.

Grundläggande fri- och rättigheter

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att leverantörer av informationssamhällets tjänster, och särskilt nätbaserade plattformar, inklusive webbplatser för sociala nätverk, har långtgående förmåga att nå ut till och påverka en bredare publik, beteenden, åsikter och praxis, även för mer sårbara grupper som minderåriga, och bör följa EU:s regler om skydd av användare, deras uppgifter och samhället i stort. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att den senaste tidens skandaler i samband med insamling och försäljning av data, exempelvis Cambridge Analytica, falska nyheter, desinformation, valmanipulering och en mängd andra hot på nätet (från hatpropaganda till sändningar som främjar terrorism) har visat att det är nödvändigt att arbeta för bättre regelefterlevnad och närmare samarbete mellan medlemsstaterna för att förstå fördelar och brister i befintliga bestämmelser och stärka skyddet av de grundläggande rättigheterna på nätet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner i detta avseende om att vissa etablerade självreglerings- och samregleringssystem, exempelvis EU:s uppförandekod om desinformation, har bidragit till att strukturera dialogen med plattformar och regleringsansvariga. Parlamentet föreslår att onlineplattformar bör införa verkningsfulla och lämpliga skyddsåtgärder, särskilt för att se till att de agerar på ett omsorgsfullt, proportionerligt och icke-diskriminerande sätt och för att förhindra att innehåll som inte är olagligt avlägsnas oavsiktligt. Parlamentet anser att sådana åtgärder inte bör få medföra något krav på filtrering av uppladdat innehåll, som inte är förenligt med förbudet mot allmänna övervakningsskyldigheter. Parlamentet föreslår att åtgärder mot skadligt innehåll, hatpropaganda och desinformation regelbundet bör utvärderas och vidareutvecklas. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om vikten av att säkerställa yttrandefrihet, informationsfrihet och åsiktsfrihet och ett fritt och mångfaldigt press- och medielandskap, även med tanke på skyddet av oberoende journalistik. Parlamentet insisterar på skydd och främjande av yttrandefrihet och vikten av mångfald i fråga om åsikter, information, press, media samt konstnärliga uttryck och kulturyttringar. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet understryker att rättsakten om digitala tjänster bör stärka friheterna på den inre marknaden och garantera de grundläggande rättigheter och principer som föreskrivs i stadgan. Parlamentet betonar att de grundläggande rättigheterna för konsumenter och användare, inbegripet minderåriga, bör skyddas mot skadliga affärsmodeller på nätet, exempelvis sådana som gör digital reklam, samt mot beteendemanipulation och diskriminerande metoder. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar vikten av användarinflytande när det gäller användarnas egna grundläggande rättigheter på internet. Parlamentet upprepar att leverantörer av digitala tjänster måste respektera användarnas rätt till dataportabilitet i enlighet med unionsrätten, genom att se till att de verkligen kan utnyttja denna rätt. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att biometriska uppgifter anses utgöra en särskild kategori av personuppgifter med specifika regler för behandlingen. Parlamentet konstaterar att biometri kan användas – och används allt mer – för identifiering och autentisering av individer, vilket, bortsett från potentiella fördelar, medför betydande risker för och allvarliga ingrepp i rätten till personlig integritet och uppgiftsskydd, särskilt när det används utan den registrerades medgivande, samt möjliggör identitetsbedrägeri. Parlamentet anser att rättsakten om digitala tjänster måste säkerställa att leverantörer av digitala tjänster lagrar biometriska uppgifter enbart på själva enheten, såvida inte central lagring är tillåtet enligt lag, att alltid ge användare av digitala tjänster ett alternativ till användning av biometriska uppgifter för en tjänsts funktion som grundinställning, samt att tydligt informera kunderna om riskerna med att använda biometriska uppgifter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar att man i enlighet med andan i rättspraxis om kommunikationsmetadata bör ge offentliga myndigheter tillgång till en användares abonnentuppgifter och metadata endast för att utreda personer som misstänks för grova brott, med på förhand inhämtat domstolsgodkännande. Parlamentet är dock övertygat om att leverantörer av digitala tjänster inte bör få lagra uppgifter för brottsbekämpande ändamål såvida inte en riktad lagring av en individs användaruppgifter direkt beordrats av en oberoende behörig offentlig myndighet i enlighet med unionsrätten. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar vikten av att använda en ändamålsenlig totalsträckskryptering för data, eftersom det är väsentligt för tilliten till och säkerheten på internet och effektivt förhindrar åtkomst för obehöriga tredje parter. |
| --- | --- |

26.

Öppenhet och konsumentskydd

| 27. | Europaparlamentet noterar att covid-19-pandemin har visat på e-handelssektorns betydelse och motståndskraft och dess potential som drivkraft för en omstart av den europeiska ekonomin, men också på hur sårbara konsumenter i EU är när det gäller vilseledande affärsmetoder från oärliga näringsidkare som säljer förfalskade, olagliga eller osäkra produkter och tjänster på nätet som inte överensstämmer med EU:s säkerhetsbestämmelser eller tillämpar oskäliga eller otillbörliga prishöjningar eller andra orättvisa villkor gentemot konsumenter. Parlamentet betonar det akuta behovet av att skärpa tillsynen av unionens regler och förbättra konsumentskyddet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att problemet förvärras av svårigheter att fastställa identiteten för bedrägliga företagsanvändare, vilket gör det svårt för konsumenter att begära ersättning för skador och förluster. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att e-handelsdirektivets nuvarande krav på transparens och information för leverantörer av informationssamhällets tjänster och deras företagskunder och minimiinformationskraven för kommersiella meddelanden bör skärpas parallellt med åtgärder för att öka efterlevnaden av befintliga regler, utan att skada de små och medelstora företagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skärpa informationskraven i artikel 5 i e-handelsdirektivet och kräva att leverantörer av värdtjänster ska kontrollera information och identitet för de företagskunder med vilka de har ett direkt kommersiellt förhållande och jämföra dessa med identifieringsuppgifterna i relevanta befintliga och tillgängliga databaser, i enlighet med dataprotokollagstiftningen. Värdtjänstleverantörer bör uppmana sina företagsanvändare att säkerställa att den information som tillhandahålls är korrekt, fullständig och aktuell, och bör ha rätt och skyldighet att neka eller avbryta tillhandahållandet av tjänster till den sistnämnda om företagskundernas identitetsuppgifter är felaktiga eller vilseledande. Företagskunder bör ansvara för att informera tjänsteleverantören om eventuella förändringar av deras affärsverksamhet (t.ex. upphörande av affärsverksamhet). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa verkställbara skyldigheter för leverantörer av informationssamhällets tjänster för ökad insyn, information och ansvarsskyldighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att verkställighetsåtgärder är riktade på ett sätt som tar hänsyn till olika typer av tjänster och inte oundvikligen leder till en kränkning av privatlivet och rättsliga förhandlingar. Parlamentet anser att dessa skyldigheter bör vara proportionerliga och genomdrivas genom ändamålsenliga, effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet understryker att de befintliga skyldigheterna i e-handelsdirektivet och i direktivet om otillbörliga affärsmetoder om transparens med avseende på kommersiella meddelanden och digital reklam bör stärkas. Parlamentet framhåller att angelägna konsumentskyddsfrågor avseende profilering, riktad reklam och individuell prissättning bland annat bör hanteras genom tydliga krav på insyn och information. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att det råder ett ojämnt styrkeförhållande mellan nätkonsumenter och tjänsteleverantörer eller näringsidkare som erbjuder tjänster som stöds genom reklamintäkter och annonser som direkt riktar sig till enskilda konsumenter, på grundval av den information som samlas in genom stordata och AI-mekanismer. Parlamentet noterar de potentiella negativa effekterna av personanpassad reklam, i synnerhet individuellt riktad reklam och beteendestyrd reklam. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att införa ytterligare bestämmelser om personanpassad och individuellt riktad reklam som baseras på insamling av personuppgifter, och överväga hårdare reglering av individuellt riktad respektive beteendestyrd reklam till förmån för mindre inkräktande annonseringsformer som inte kräver omfattande spårning av användarens interaktion med innehåll. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att också överväga lagstiftningsåtgärder för att göra onlinereklam mer transparent. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker, med tanke på utvecklingen av digitala tjänster, vikten av att medlemsstaterna är skyldiga att se till att deras rättssystem gör det möjligt att ingå avtal på elektronisk väg, samtidigt som en hög konsumentskyddsnivå garanteras. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över befintliga krav på avtal som ingås på elektronisk väg, inbegripet vad gäller medlemsstaternas underrättelser, och vid behov uppdatera dem. Parlamentet noterar i detta sammanhang att det blir allt vanligare med så kallade smarta kontrakt, t.ex. kontrakt som bygger på teknik för distribuerade liggare, och uppmanar kommissionen att bedöma utvecklingen och användningen av teknik för distribuerade liggare, inbegripet smarta kontrakt, särskilt i frågor om giltighet och verkställighet av smarta kontrakt i gränsöverskridande situationer, tillhandahålla vägledning för att säkerställa rättssäkerhet för företag och konsumenter och ta initiativ till lagstiftning endast om denna bedömning pekar på konkreta luckor. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa miniminormer för allmänna avtalsvillkor, särskilt vad gäller transparens, tillgänglighet, rättvisa villkor, och icke-diskriminerande åtgärder, och att ytterligare se över användningen av på förhand formulerade standardklausuler i avtalsvillkor, som inte har förhandlats fram individuellt i förväg, inbegripet avtal om slutanvändarlicenser, för att hitta sätt att göra dem rättvisare och säkerställa efterlevnad av unionsrätten, i syfte att göra det lättare för konsumenterna att till exempel göra aktiva val av klausuler, för att göra det möjligt att erhålla ett bättre informerat samtycke. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar vikten av större effektivitet i den elektroniska interaktionen mellan företag och konsumenter mot bakgrund av utvecklingen av teknik för virtuell identifiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att också uppdatera reglerna för elektronisk identifiering, alltså förordning (EU) nr 910/2014 (18) (eIDA-förordningen), för att säkerställa att rättsakten om digitala tjänster får avsedd verkan. Parlamentet anser att skapandet av en allmänt accepterad och tillförlitlig digital identitet och tillförlitliga autentiseringssystem skulle vara ett användbart verktyg som gör det möjligt att på ett säkert sätt fastställa enskilda identiteter för fysiska personer, juridiska personer och maskiner för att skydda mot användning av falska profiler. Parlamentet noterar i detta sammanhang vikten av att konsumenterna på ett säkert sätt använder eller köper produkter och tjänster online utan att behöva använda icke-närstående plattformar och i onödan dela data, inklusive personuppgifter, som samlas in av dessa plattformar. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en grundlig konsekvensbedömning med avseende på skapandet av en allmänt accepterad offentlig elektronisk identitet som ett alternativ till privata system för en enda inloggning, och understryker att denna tjänst bör utvecklas så att de insamlade uppgifterna begränsas till ett absolut minimum. Parlamentet anser att kommissionen bör utreda möjligheten att skapa ett ålderskontrollsystem för användare av digitala tjänster, särskilt i syfte att skydda minderåriga. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att rättsakten om digitala tjänster inte bör inverka på den princip om uppgiftsminimering som fastställs i den allmänna dataskyddsförordningen, och att förmedlare av digitala tjänster i största möjliga utsträckning bör möjliggöra anonym användning av deras tjänster, om inte annat krävs enligt särskild lagstiftning. Sådana insamlade uppgifter bör inte användas för andra digitala tjänster än sådana som kräver personlig identifiering, autentisering eller ålderskontroll och de bör endast användas för legitima ändamål och inte på något sätt begränsa den allmänna tillgången till internet. |
| --- | --- |

37.

AI och maskininlärning

| 38. | Europaparlamentet betonar att AI-drivna tjänster, eller tjänster som bygger på automatiserade beslutsverktyg eller verktyg för maskininlärning, vilka för närvarande regleras i e-handelsdirektivet, visserligen har en enorm potential när det gäller att ge fördelar till konsumenter och tjänsteleverantörer, men att rättsakten om digitala tjänster bör ta upp de konkreta utmaningarna vad gäller säkerställandet av icke-diskriminering, transparens, inbegripet insyn i de dataset som används och utmatningsvärdena, begriplig förklaring av algoritmer samt ansvarsförhållanden, som inte redan omfattas av den nuvarande lagstiftningen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet understryker också att underliggande algoritmer fullt ut måste uppfylla kraven avseende grundläggande rättigheter, särskilt rätten till personlig integritet, skyddet av personuppgifter, yttrande- och informationsfrihet, rätt till ett effektivt rättsmedel samt barnets rättigheter, i enlighet med fördragen och stadgan. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet framhåller den avgörande betydelsen av att använda icke-diskriminerande och opartiska underliggande dataset av hög kvalitet samt att hjälpa enskilda att få tillgång till olika typer av innehåll, åsikter, högkvalitativa produkter och tjänster. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa krav på transparens och ansvarsskyldighet när det gäller automatiserade beslutsprocesser och samtidigt säkerställa efterlevnad av bestämmelserna om användarintegritet och affärshemligheter. Parlamentet påpekar att det är nödvändigt att möjliggöra extern översyn av reglerna, tillsyn från fall till fall och återkommande riskbedömningar av behöriga myndigheter och att bedöma tillhörande risker, särskilt riskerna för konsumenter eller tredje parter, och anser att de åtgärder som vidtas för att förebygga dessa risker bör vara motiverade och proportionerliga och inte bör hindra innovation. Parlamentet anser att principen om att det är människan som ska styra måste respekteras, bland annat för att förhindra hälso- och säkerhetsrisker, diskriminering, otillbörlig övervakning och missbruk, eller för att förebygga potentiella hot mot de grundläggande fri- och rättigheterna. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att konsumenterna och användarna bör ha rätt att vid rätt tidpunkt erhålla korrekt, koncis, lättbegriplig och lättillgänglig information och att deras rättigheter bör garanteras på ett effektivt sätt när de interagerar med system för automatiserat beslutsfattande och andra innovativa digitala tjänster eller applikationer. Parlamentet uttrycker oro över dagens brist på transparens när det gäller användningen av virtuella assistenter eller dialogrobotar, vilket kan vara särskilt skadligt för sårbara konsumenter, och understryker att leverantörer av digitala tjänster inte enbart bör använda automatiserade beslutssystem för konsumentstöd. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser, i detta sammanhang, att det bör vara möjligt för konsumenterna att få tydlig information om att de interagerar med automatiserat beslutsfattande och om hur man kan nå en person med beslutsbefogenheter, hur man kan begära kontroller och rättelser av eventuella misstag som beror på automatiserade beslut samt hur man kan begära ersättning för eventuella skador i samband med användning av system för automatiserat beslutsfattande. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet understryker vikten av att stärka konsumenternas valmöjligheter, konsumentkontroll och konsumenternas förtroende för AI-tjänster och AI-applikationer. Parlamentet anser därför att konsumenters bör ges nya typer av rättigheter för att bättre skydda dem i den digitala världen, och uppmanar kommissionen att i synnerhet titta närmare på kriterier för och kontroll av ansvarsskyldighet och rättvisa samt rätten till icke-diskriminerande och opartiska AI-dataset. Parlamentet anser att konsumenter och användare bör ha större kontroll över hur AI används och ges möjlighet att vägra, begränsa eller individanpassa användningen av AI-aktiverade personaliseringsfunktioner. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påpekar att automatiserade verktyg för innehållsmoderering inte kan uppfatta nyanser i kontext och innebörd i mänsklig kommunikation, något som är nödvändigt för att kunna avgöra om bedömt innehåll kan anses strida mot lagen eller användarvillkoren. Parlamentet betonar därför att användningen av sådana verktyg inte bör föreskrivas i rättsakten om digitala tjänster. |
| --- | --- |

45.

Hantering av olagligt innehåll och olaglig verksamhet på nätet

| 46. | Europaparlamentet framhåller att förekomsten och spridningen av olagligt innehåll och olaglig verksamhet på nätet utgör ett allvarligt hot som undergräver medborgarnas tillit och förtroende för den digitala miljön, skadar utvecklingen av sunda digitala ekosystem och eventuellt också har allvarliga och långvariga effekter på enskilda personers säkerhet och grundläggande rättigheter. Parlamentet påpekar samtidigt att olagligt innehåll och olaglig verksamhet på nätet enkelt kan spridas och dess negativa påverkan förstärkas mycket snabbt. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet noterar att det inte finns någon allmängiltig lösning för alla typer av olagligt innehåll och olaglig verksamhet. Parlamentet betonar också att innehåll kan vara olagligt i vissa medlemsstater men inte i andra, eftersom endast vissa typer av olagligt innehåll är föremål för EU-harmonisering. Parlamentet efterlyser en strikt åtskillnad mellan å ena sidan olagligt innehåll, straffbara handlingar och innehåll som delats på olagliga grunder och å andra sidan skadligt innehåll, hatpropaganda och desinformation, som inte alltid är olagligt och omfattar många olika aspekter, strategier och bestämmelser som är tillämpliga i varje enskilt fall. Parlamentet anser att reglerna för rättsligt ansvar bör omfatta olagligt innehåll endast så som det definieras i EU-rätten eller i nationell rätt. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser dock, utan att det påverkar den breda ramen för grundläggande rättigheter och befintlig sektorsspecifik lagstiftning, att en mer samordnad strategi på unionsnivå, med beaktande av de olika typerna av olagligt innehåll och olaglig verksamhet och på grundval av samarbete och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna, kommer att bidra till att bekämpa olagligt innehåll på ett effektivare sätt. Parlamentet understryker också vikten av att allvarlighetsgraden i de åtgärder som måste vidtas av tjänsteleverantörerna anpassas till hur allvarlig överträdelsen är, och efterlyser ett förbättrat samarbete och informationsutbyte mellan behöriga myndigheter och värdtjänstleverantörer. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet anser att frivilliga åtgärder och självreglering av nätbaserade plattformar i hela Europa har medfört vissa förbättringar, men att det krävs en tydlig rättslig ram för att avlägsna olagligt innehåll och olaglig verksamhet för att kunna säkerställa att sådant innehåll på nätet snabbt kan anmälas och avlägsnas. Parlamentet betonar vikten av att inte ålägga leverantörer av digitala tjänster en allmän skyldighet att övervaka den information som de överför eller lagrar, och inte heller en allmän skyldighet att aktivt söka efter, moderera eller filtrera allt innehåll och all verksamhet, varken rättsligt eller faktiskt. Parlamentet understryker att olagligt innehåll bör avlägsnas inom ramen för värdtjänsten och att internetleverantörer inte får åläggas att blockera tillgången till innehåll. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att onlinebaserade förmedlare som, på eget initiativ, tar bort påstått olagligt innehåll från nätet gör detta på ett omdömesgillt, proportionerligt och icke-diskriminerande sätt, och under alla omständigheter med vederbörlig hänsyn till användarnas grundläggande fri- och rättigheter. Parlamentet understryker att alla sådana åtgärder bör åtföljas av robusta förfarandegarantier och ändamålsenliga krav på transparens och ansvarsskyldighet. Parlamentet anser att innehåll som det råder tvivel om med avseende på dess laglighet bör bedömas av en människa och inte avlägsnas utan ytterligare utredning. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en studie om avlägsnande av innehåll och data före och under covid-19-pandemin till följd av automatiska beslut samt andelen fall av felaktigt avlägsnande (falska positiva resultat) som ingick i det antal poster som avlägsnades. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de ökande skillnaderna och fragmenteringen av nationella regler i medlemsstaterna och att anta tydliga och förutsägbara harmoniserade regler och en transparent, ändamålsenlig och proportionerlig anmälnings- och åtgärdsmekanism. Den bör erbjuda tillräckligt skydd, ge användarna möjlighet att anmäla eventuell förekomst av olagligt innehåll eller olaglig verksamhet till onlinebaserade förmedlare, och hjälpa dessa onlinebaserade förmedlare att reagera snabbt och vara mer transparenta beträffande de åtgärder som vidtas mot potentiellt olagligt innehåll. Parlamentet anser att sådana åtgärder bör vara teknikneutrala och lättillgängliga för alla aktörer i syfte att garantera en hög skyddsnivå för användare och konsumenter. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet betonar att en sådan anmälnings- och åtgärdsmekanism måste sätta människan i centrum. Parlamentet understryker att skyddsåtgärder mot missbruk av systemet bör införas, bland annat mot upprepad falsk flaggning, otillbörliga affärsmetoder och andra system. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att säkerställa tillgång till transparenta, verkningsfulla, rättvisa och snabba klagomålsmekanismer och mekanismer för tvistlösning utanför domstol samt att garantera möjligheter att rättsligt överklaga avlägsnande av innehåll för att respektera rätten till effektivt rättsmedel. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar insatserna för att skapa transparens i avlägsnandet av innehåll. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa offentliggörande av rapporter med information om anmälnings- och åtgärdsmekanismerna, till exempel antalet anmälningar, typ av enhet som anmäler innehållet, typ av innehåll som anmäls, de onlinebaserade förmedlarnas svarstid, antalet överklaganden och antalet fall där innehåll felaktigt identifierats som olagligt eller delat på olagliga grunder. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet noterar de utmaningar som tillämpningen av rättsliga förelägganden utfärdade i andra medlemsstater än en tjänsteleverantörs ursprungsland innebär och betonar vikten av att utreda frågan ytterligare. Parlamentet betonar att värdtjänstleverantörer inte får åläggas att avlägsna information som är laglig i deras ursprungsland eller göra den oåtkomlig. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att ansvaret för att upprätthålla lagen, besluta om lagligheten av verksamhet och innehåll på nätet och ålägga värdtjänstleverantörer att avlägsna eller blockera tillgången till olagligt innehåll, samt att se till att dessa ålägganden är korrekta och välgrundade och respekterar de grundläggande rättigheterna, vilar på oberoende behöriga offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet framhåller att skyddsåtgärder från det rättsliga ansvarssystemet för onlinebaserade förmedlare, i enlighet med artiklarna 12, 13 och 14 i e-handelsdirektivet och det allmänna förbudet mot övervakning som föreskrivs i artikel 15 i e-handelsdirektivet, är avgörande för att möjliggöra fri rörlighet för innehåll på nätet, för att säkerställa tillgången till innehåll online och för att skydda användarnas grundläggande rättigheter, och dessa måste bibehållas. Parlamentet understryker i detta sammanhang att den rättsliga ansvarsordningen och förbudet mot allmän övervakning inte får försvagas genom en eventuell ny lagstiftning eller genom ändring av andra delar av e-handelsdirektivet. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet erkänner principen om att renodlat neutrala och passiva digitala tjänster, såsom backend- och infrastrukturtjänster, inte är ansvariga för det innehåll som överförs via deras tjänster, eftersom de inte har någon kontroll över innehållet i fråga, inte aktivt interagerar med det och inte heller optimerar det. Parlamentet betonar dock att det behövs ytterligare klargöranden om aktiv och passiv roll genom att titta närmare på domstolens rättspraxis i frågan. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga krav på att värdtjänstleverantörer ska anmäla olagligt innehåll, som kan utgöra ett grovt brott, till den behöriga brottsbekämpande myndigheten så snart de fått kännedom om det. |
| --- | --- |

59.

Nätbaserade marknadsplatser

| 60. | Europaparlamentet konstaterar att framväxten av leverantörer av nätbaserade tjänster, såsom nätbaserade marknadsplatser, har gynnat både konsumenter och näringsidkare, särskilt tack vare större valmöjligheter, minskade kostnader och lägre priser, men utvecklingen har också gjort konsumenterna mer sårbara för vilseledande affärsmetoder av ett ökande antal säljare, även från tredjeländer, som via nätet kan erbjuda olagliga, osäkra eller förfalskade produkter och tjänster som ofta inte följer unionens regler och standarder för produktsäkerhet, och som inte i tillräcklig utsträckning garanterar konsumenternas rättigheter. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet betonar att konsumenterna bör vara lika trygga när de handlar på nätet som i butik. Parlamentet betonar att det är oacceptabelt att konsumenter i EU utsätts för olagliga, förfalskade och osäkra produkter som innehåller farliga kemikalier, liksom andra säkerhetsrisker som kan hota människors hälsa. Parlamentet insisterar på att det är nödvändigt att införa lämpliga skyddsåtgärder och åtgärder för produktsäkerhet och konsumentskydd för att förhindra försäljning på nätbaserade marknadsplatser av produkter eller tjänster som inte uppfyller kraven, och uppmanar kommissionen att förstärka ansvarsordningen för nätbaserade marknadsplatser. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar vikten av reglerna i förordning (EU) 2019/1020 om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter avseende produkter som kommer in i unionen från tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att stärka säljarnas efterlevnad av lagstiftningen där dessa är etablerade utanför unionen och det inte finns någon tillverkare, importör eller distributör som är etablerad i unionen samt täppa till eventuella befintliga kryphål i lagstiftningen som gör det möjligt för leverantörer etablerade utanför unionen att på nätet sälja produkter som inte överensstämmer med unionens regler om säkerhet och konsumentskydd till europeiska konsumenter, utan att drabbas av påföljder eller utkrävas ansvar för sina handlingar, vilket gör att konsumenterna saknar rättsliga möjligheter att tillvarata sina rättigheter eller erhålla skadestånd. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det alltid måste finnas en möjlighet att identifiera tillverkare och säljare av produkter från tredjeländer. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet betonar att nätbaserade marknadsplatser måste informera konsumenterna omgående så snart en produkt som de köpt har tagits bort från marknadsplatsen efter en anmälan om bristande efterlevnad av unionens regler om produktsäkerhet eller konsumentskydd. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet betonar behovet att se till att leverantörer av nätbaserade marknadsplatser konsulterar Rapex och underrättar de behöriga myndigheterna så snart de får kännedom om olagliga, osäkra och förfalskade produkter på sina plattformar. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet anser att leverantörer av nätbaserade marknadsplatser bör stärka sitt samarbete med marknadskontrollmyndigheter och tullmyndigheter, bland annat genom att utbyta information om säljaren av olagliga, osäkra och förfalskade produkter. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kräva att medlemsstaterna vidtar fler åtgärder för gemensam marknadsövervakning och att utöka samarbetet med tullmyndigheterna för att kontrollera säkerheten hos produkter som säljs på nätet innan de når konsumenterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta ett internationellt nätverk av konsumentcentrum för att hjälpa konsumenter i EU att hantera tvister med näringsidkare baserade i länder utanför EU. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att en tillräcklig konsumentskyddsnivå uppnås genom lämpliga skyddsåtgärder och informationskrav i de fall där nätbaserade marknadsplatser erbjuder professionella tjänster. |
| --- | --- |

67.

| 68. | På turism- och transportmarknaden bör rättsakten om digitala tjänster syfta till att säkerställa rättslig säkerhet och klarhet genom att skapa en styrningsram som formaliserar samarbetet mellan plattformar och nationella, regionala och lokala myndigheter, särskilt i syfte att utbyta bästa praxis och fastställa en uppsättning informationsskyldigheter för plattformar för korttidsuthyrning och rörlighet gentemot deras tjänsteleverantörer när det gäller relevant nationell, regional och lokal lagstiftning. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare avlägsna omotiverade hinder genom att utarbeta en sektorsspecifik EU-samordnad insats som inbegriper att alla intressenter kommer överens om uppsättningar av kriterier, såsom tillstånd, licenser eller i tillämpliga fall ett lokalt eller nationellt registreringsnummer för en tjänsteleverantör, i linje med reglerna för den inre marknaden, som behövs för att erbjuda en tjänst på en plattform för korttidsuthyrning och rörlighet. Parlamentet betonar vikten av att alla tjänsteleverantörer, med särskilt tonvikt på tjänsteleverantörer i delningsekonomin och små och medelstora företag, slipper oproportionerliga informationsskyldigheter och onödiga administrativa bördor. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet vill att rättsakten om digitala tjänster, i linje med den europeiska gröna given, ska främja hållbar tillväxt och hållbarhet i e-handeln. Parlamentet betonar vikten av nätbaserade marknadsplatser för att främja hållbara produkter och tjänster och uppmuntra till hållbar konsumtion. Parlamentet efterlyser åtgärder för att ta itu med vilseledande metoder och desinformation avseende produkter och tjänster som erbjuds på nätet, bland annat falska miljöpåståenden, samtidigt som leverantörer av nätbaserade marknadsplatser uppmanas att främja en hållbar e-handel genom att ge konsumenterna tydlig och lättbegriplig information om miljöpåverkan av de produkter eller tjänster som de köper på nätet. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att grundligt undersöka tydligheten och konsekvensen i de befintliga rättsliga ramarna för försäljningen av produkter och tjänster på nätet i syfte att identifiera eventuella luckor och motsägelser samt bristfällig praktisk verkställighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en grundlig analys av hur rättsakten om digitala tjänster förhåller sig till unionens produktsäkerhets- och kemikalielagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en överensstämmelse mellan de nya bestämmelserna om nätbaserade marknadsplatser och översynen av direktiv 2001/95/EG (19) (direktivet om allmän produktsäkerhet) och direktiv 85/374/EEG (20) (direktivet om produktansvar). |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet noterar de fortsatta problemen med missbruk eller felaktig tillämpning av selektiva distributionsavtal i syfte att begränsa tillgången till produkter och tjänster över gränserna på den inre marknaden och mellan plattformar. Kommissionen uppmanas att agera i denna fråga inom ramen för en bredare översyn av vertikala gruppundantag och annan politik i enlighet med artikel 101 i EUF-fördraget och samtidigt utelämna den från rättsakten om digitala tjänster. |
| --- | --- |

71.

Förhandsreglering av systemviktiga operatörer

| 72. | Europaparlamentet noterar att vissa marknader i dag kännetecknas av stora operatörer med betydande nätverkseffekter, som i praktiken kan agera som ”portvakter på nätet” i den digitala ekonomin (s.k. systemviktiga operatörer). Parlamentet betonar vikten av rättvis och verklig konkurrens mellan nätoperatörer med betydande digital närvaro och andra leverantörer för att gynna konsumenterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en grundlig analys av de olika problem som hittills har observerats på marknaden och deras konsekvenser för bland annat konsumenter, små och medelstora företag och den inre marknaden. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet anser att ett inremarknadsinstrument, med åtgärder för förhandsreglering av dessa systemviktiga operatörer med betydande marknadsinflytande, som sänker trösklarna för marknadstillträde och reglerar systemviktiga operatörer har potential att öppna marknaderna för nya aktörer, inbegripet små och medelstora företag, entreprenörer och nystartade företag, vilket främjar konsumenternas valmöjligheter och driver innovation mer än vad som kan uppnås med enbart konkurrenslagstiftning. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens offentliga samråd om möjligheten att som en del av den framtida rättsakten om digitala tjänster införa en riktad förhandsreglering för att ta itu med systemrelaterade frågor som är specifika för digitala marknader. Parlamentet betonar den inbyggda komplementariteten mellan reglering av den inre marknaden och konkurrenspolitik, som framhålls av kommissionens särskilda rådgivare i rapporten Competition Policy for the Digital Era (”Konkurrenspolitik för den digitala eran”). |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att definiera ”systemviktiga aktörer” på grundval av tydliga indikatorer. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet anser att förhandsregleringen bör bygga på förordning (EU) 2019/1150 (förordningen om förbindelserna mellan plattformar och företag) och att dess åtgärder bör vara förenliga med unionens antitrustregler och rymmas inom ramen för unionens konkurrenspolitik, som för närvarande håller på att ses över för att bättre möta utmaningarna i den digitala tidsåldern. Förhandsregleringen bör säkerställa rättvisa handelsvillkor som gäller för alla operatörer, inbegripet eventuella ytterligare krav och en sluten lista över de positiva och negativa åtgärder som dessa operatörer är skyldiga att följa och/eller är förbjudna att vidta. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt analysera bristen på insyn i systemviktiga operatörers rekommendationssystem, bland annat när det gäller regler och kriterier för hur sådana system fungerar och huruvida ytterligare transparens- och informationskrav behöver införas. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet betonar att införandet av förhandsreglering inom andra sektorer har förbättrat konkurrensen i dessa sektorer. Ett liknande ramverk skulle kunna tas fram för att identifiera systemviktiga operatörer med en ”portvaktsfunktion”, med beaktande av den digitala sektorns särdrag. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmärksammar att storleken på de systemviktiga operatörernas företagsanvändare varierar från multinationella företag till mikroföretag. Parlamentet understryker att förhandsregleringen av systemviktiga operatörer inte får leda till att de ytterligare kraven ”sipprar ner” till de företag som anlitar dem. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet understryker att stora mängder data samlas in och ackumuleras och används av systemviktiga operatörer för att expandera från en marknad till en annan, och att de har en ytterligare möjlighet att få användarna att använda en enda operatörs e-identifiering för flera plattformar, vilket kan skapa obalans i förhandlingsstyrkan och därmed leda till snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. Parlamentet anser att ökad transparens och datadelning mellan systemviktiga operatörer och behöriga myndigheter är avgörande för att garantera en förhandsreglering som fungerar. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet understryker att driftskompatibilitet är avgörande för att möjliggöra en konkurrenskraftig marknad, valmöjligheter för användarna och innovativa tjänster och för att begränsa risken för inlåsning av användare och konsumenter. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa lämpliga nivåer av driftskompatibilitet för systemviktiga operatörer och att utforska olika tekniker och öppna standarder och protokoll, inbegripet möjligheten att använda ett tekniskt gränssnitt (gränssnitt för applikationsprogrammering). |
| --- | --- |

81.

Tillsyn, samarbete och efterlevnad

| 82. | Europaparlamentet anser, med tanke på de digitala tjänsternas gränsöverskridande karaktär, att effektiv tillsyn och effektivt samarbete mellan medlemsstaterna, inklusive utbyte av information och bästa praxis, är av yttersta vikt för att säkerställa ett korrekt genomförande av rättsakten om digitala tjänster. Parlamentet betonar att medlemsstaternas bristfälliga införlivande, genomförande och efterlevnad av unionslagstiftningen skapar omotiverade hinder på den digitala inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att åtgärda dessa hinder i nära samarbete med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna förser de nationella tillsynsmyndigheterna med tillräckliga ekonomiska resurser, personalresurser och verkställighetsbefogenheter för att de ska kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt och att bidra till deras respektive arbete. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet betonar att samarbete mellan myndigheter, det civila samhället och konsumentorganisationer på nationell nivå med deras motsvarigheter i andra medlemsstater är av yttersta vikt för att uppnå ett effektivt genomförande av rättsakten om digitala tjänster. Parlamentet föreslår att ursprungslandsprincipen stärks genom ökat samarbete mellan medlemsstaterna i syfte att förbättra tillsynen av digitala tjänster och uppnå en effektiv brottsbekämpning i gränsöverskridande fall. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att samla och utbyta bästa praxis och dela data mellan nationella tillsynsmyndigheter, och att förse tillsynsmyndigheter och rättsliga myndigheter med säkra, driftskompatibla sätt att kommunicera med varandra. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma den lämpligaste modellen för tillsyn och verkställighet för tillämpningen av bestämmelserna i rättsakten om digitala tjänster, och att överväga att inrätta ett hybridsystem, baserat på samordning och samarbete mellan nationella myndigheter och unionsmyndigheter, för en effektiv tillsyn och ett effektivt genomförande av rättsakten om digitala tjänster. Parlamentet anser att ett sådant tillsynssystem bör vara ansvarigt för tillsynen, efterlevnaden, övervakningen och tillämpningen av rättsakten om digitala tjänster och ha kompletterande befogenheter att inleda gränsöverskridande initiativ och utredningar samt anförtros verkställighets- och revisionsbefogenheter. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet anser att EU-samordning i samarbete med nätverket av nationella myndigheter bör prioritera hanteringen av komplexa gränsöverskridande frågor. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet påminner om vikten av att underlätta utbyte av andra data än personuppgifter och att främja dialog med intressenter. Parlamentet uppmuntrar till inrättandet och driften av ett europeiskt forskningsarkiv för att underlätta delandet av sådana data med offentliga institutioner, forskare, icke-statliga organisationer och universitet för forskningsändamål. Parlamentet uppmanar kommissionen att bygga detta verktyg på befintlig bästa praxis och befintliga initiativ, såsom plattformsobservationscentrumet eller EU:s observationscentrum för blockkedjor. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet anser att kommissionen, via det gemensamma forskningscentrumet, bör ges befogenhet att på begäran ge expertstöd till medlemsstaterna för att analysera tekniska och administrativa frågor eller andra frågor som rör efterlevnaden av lagstiftningen om den digitala inre marknaden. Parlamentet uppmanar de nationella regleringsmyndigheterna och kommissionen att ge små och medelstora företag i unionen ytterligare råd och stöd avseende deras rättigheter. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka och modernisera den befintliga unionsramen för tvistlösning utanför domstol enligt e-handelsdirektivet, med beaktande av utvecklingen inom ramen för direktiv 2013/11/EU (21), liksom domstolsprövning, för att möjliggöra effektiv verkställighet och tillgång till tvistlösning för konsumenterna. Parlamentet understryker behovet att hjälpa konsumenterna att använda domstolssystemet. Parlamentet anser att en eventuell översyn inte får försvaga det rättsliga skydd för små företag och näringsidkare som de nationella rättssystemen erbjuder. |
| --- | --- |

89.

Avslutande aspekter

| 90. | Europaparlamentet anser att eventuella ekonomiska konsekvenser av det begärda förslaget bör täckas av lämpliga budgetanslag. |
| --- | --- |

90.

o

o o

| 91. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen, rådet och medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

91.

---

(1)  EUT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(2)  EUT L 186, 11.7.2019, s. 57.

(3)  EUT L 136, 22.5.2019, s. 1.

(4)  EUT L 136, 22.5.2019, s. 28.

(5)  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

(6)  EUT L 169, 25.6.2019, s. 1.

(7)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 36.

(8)  EUT C 50 E, 21.2.2012, s. 1.

(9)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 135.

(10)  EUT L 63, 6.3.2018, s. 50.

(11)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(12)  EUT L 130, 17.5.2019, s. 92.

(13)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(14)  EGT L 77, 27.3.1996, s. 20.

(15)  EGT L 167, 22.6.2001, s. 10.

(16)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(17)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/654180/EPRS_STU(2020)654180_EN.pdf

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG (EUT L 257, 28.8.2014, s. 73).

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (EGT L 11, 15.1.2002, s. 4).

(20)  Rådets direktiv 85/374/EEG av den 25 juli 1985 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister (EGT L 210, 7.8.1985, s. 29).

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/11/EU av den 21 maj 2013 om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv 2009/22/EG (direktivet om alternativ tvistlösning) (EUT L 165, 18.6.2013, s. 63).

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN:

REKOMMENDATIONER AVSEENDE INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

I.   ALLMÄNNA PRINCIPER

Rättsakten om digitala tjänster bör bidra till att stärka den inre marknaden genom att säkerställa fri rörlighet för digitala tjänster och näringsfrihet och samtidigt garantera en hög konsumentskyddsnivå och en förstärkning av användarnas rättigheter, förtroende och säkerhet på nätet.

Rättsakten om digitala tjänster bör garantera att näringsverksamhet på och utanför nätet behandlas lika och kan bedrivas på lika villkor som fullt ut återspeglar principen om att ”det som är olagligt utanför nätet är olagligt också på nätet”, med beaktande av internetmiljöns särskilda karaktär.

Rättsakten om digitala tjänster bör tillförsäkra konsumenter och ekonomiska aktörer, särskilt mikroföretag samt små och medelstora företag, ett tydligt rättsläge och transparens. Rättsakten om digitala tjänster bör bidra till att stödja innovation och undanröja omotiverade och oproportionerliga hinder och restriktioner för tillhandahållandet av digitala tjänster.

Rättsakten om digitala tjänster bör inte påverka de vidare ramarna för användarnas och konsumenternas grundläggande rättigheter, såsom skyddet för privatlivet personuppgiftsskyddet, icke-diskriminering, värdighet, yttrandefrihet och rätten till ett effektivt rättsmedel.

Rättsakten om digitala tjänster bör bygga på de bestämmelser som för närvarande är tillämpliga på nätbaserade plattformar, nämligen e-handelsdirektivet och förordningen om plattformar för företag.

Rättsakten om digitala tjänster bör omfatta följande:

| — | En genomgripande översyn av e-handelsdirektivet på grundval av artiklarna 53.1, 62 och 114 i EUF-fördraget, bestående av






  — | ett reviderat ramverk med tydliga krav i fråga om öppenhet och information, |
| --- | --- | --- |

—

En genomgripande översyn av e-handelsdirektivet på grundval av artiklarna 53.1, 62 och 114 i EUF-fördraget, bestående av

—

ett reviderat ramverk med tydliga krav i fråga om öppenhet och information,

| — | tydliga och detaljerade förfaranden och åtgärder för ett effektiv bekämpande och avlägsnande av olagligt innehåll på nätet, inbegripet en harmoniserad, rättsligt bindande EU-mekanism för anmälan och åtgärder, |
| --- | --- |

—

tydliga och detaljerade förfaranden och åtgärder för ett effektiv bekämpande och avlägsnande av olagligt innehåll på nätet, inbegripet en harmoniserad, rättsligt bindande EU-mekanism för anmälan och åtgärder,

| — | effektiv tillsyn, samarbete och proportionella, verksamma och avskräckande påföljder. |
| --- | --- |

—

effektiv tillsyn, samarbete och proportionella, verksamma och avskräckande påföljder.

| — | Ett rättsligt instrument för den inre marknaden som grundas på artikel 114 i EUF-fördraget, genom vilket stora plattformar med en portvaktsfunktion i det digitala ekosystemet (”systemviktiga operatörer”) åläggs skyldigheter på förhand, kompletterat med en verkningsfull institutionell efterlevnadsmekanism. |
| --- | --- |

—

Ett rättsligt instrument för den inre marknaden som grundas på artikel 114 i EUF-fördraget, genom vilket stora plattformar med en portvaktsfunktion i det digitala ekosystemet (”systemviktiga operatörer”) åläggs skyldigheter på förhand, kompletterat med en verkningsfull institutionell efterlevnadsmekanism.

II.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

För att tydliggöra rättsläget bör det i rättsakten om digitala tjänster klargöras vilka digitala tjänster den är tillämplig på. Rättsakten om digitala tjänster bör ha samma övergripande karaktär som e-handelsdirektivet och vara tillämplig på inte enbart nätbaserade plattformar, utan på alla leverantörer av informationssamhällets tjänster enligt unionsrättens definition.

Man bör undvika en lösning där allt pressas in i samma form. Olika åtgärder kan vara nödvändiga för digitala tjänster som erbjuds enbart företag emellan, tjänster med endast begränsad eller ingen tillgång för tredje parter eller allmänheten samt tjänster som riktar sig direkt till konsumenter och allmänheten.

Det territoriella tillämpningsområdet för rättsakten om digitala tjänster bör utvidgas så att det även omfattar verksamhet som bedrivs av företag, tjänsteleverantörer och leverantörer av informationssamhällets tjänster som är etablerade i tredjeländer, om deras verksamhet rör erbjudandet av tjänster eller varor till konsumenter eller användare i unionen och är inriktad på dessa.

Om kommissionen efter sin översyn anser att rättsakten om digitala tjänster bör leda till en ändring av bilagan till e-handelsdirektivet med avseende på de undantag som anges där, bör den inte ändra undantaget för avtalsförpliktelser vid konsumentavtal.

Rättsakten om digitala tjänster bör säkerställa att unionen och medlemsstaterna upprätthåller en hög konsumentskyddsnivå och att medlemsstaterna kan eftersträva legitima mål av allmänt intresse, där detta är nödvändigt, proportionellt och i enlighet med unionsrätten.

I rättsakten om digitala tjänster bör man på ett konsekvent sätt fastställa hur dess bestämmelser förhåller sig till andra rättsliga instrument som syftar till att underlätta fri rörlighet för tjänster, i syfte att klargöra vilken rättsordning som är tillämplig på yrkesmässiga och icke-yrkesmässiga tjänster i alla sektorer, inbegripet verksamhet som rör transporttjänster och korttidsuthyrning, där det finns ett behov av förtydligande.

I rättsakten om digitala tjänster bör man även på ett konsekvent sätt klargöra hur dess bestämmelser förhåller sig till regler som nyligen antagits om bland annat geoblockering, produktsäkerhet, marknadsövervakning, förbindelserna mellan plattformar och företag, konsumentskydd, försäljning av varor samt tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster (1), liksom andra planerade initiativ, såsom regelverket för AI.

Rättsakten om digitala tjänster bör tillämpas utan att det påverkar de bestämmelser som anges i andra rättsakter, såsom den allmänna dataskyddsförordningen, direktiv (EU) 2019/790 (direktivet om upphovsrätt) och direktiv 2010/13/EU (direktivet om audiovisuella medietjänster).

III.   DEFINITIONER

I de definitioner som ska ingå i rättsakten om digitala tjänster bör det

| — | klargöras i vilken utsträckning rättsakten om digitala tjänster är tillämplig på nya digitala tjänster, såsom sociala medier, tjänster i delningsekonomin, sökmotorer, trådlösa nätverk, internetreklam, molntjänster, webbhotell, meddelandetjänster, appbutiker, jämförelseverktyg, AI-baserade tjänster, nätverk för innehållsleverans samt domäntjänster, |
| --- | --- |

—

klargöras i vilken utsträckning rättsakten om digitala tjänster är tillämplig på nya digitala tjänster, såsom sociala medier, tjänster i delningsekonomin, sökmotorer, trådlösa nätverk, internetreklam, molntjänster, webbhotell, meddelandetjänster, appbutiker, jämförelseverktyg, AI-baserade tjänster, nätverk för innehållsleverans samt domäntjänster,

| — | klargöras vad som avses med å ena sidan innehållsförmedlare (text-, bild-, video- eller ljudinnehåll) och å andra sidan kommersiella nätbaserade marknadsplatser (som säljer varor – däribland varor med digitala inslag – eller tjänster), |
| --- | --- |

—

klargöras vad som avses med å ena sidan innehållsförmedlare (text-, bild-, video- eller ljudinnehåll) och å andra sidan kommersiella nätbaserade marknadsplatser (som säljer varor – däribland varor med digitala inslag – eller tjänster),

| — | klargöras skillnaden mellan ekonomisk verksamhet och ekonomiskt innehåll eller transaktioner som tillhandahålls mot ersättning, enligt domstolens definition, vilket även omfattar reklam och marknadsföring, å ena sidan, och icke-ekonomisk verksamhet och icke-ekonomiskt innehåll, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

klargöras skillnaden mellan ekonomisk verksamhet och ekonomiskt innehåll eller transaktioner som tillhandahålls mot ersättning, enligt domstolens definition, vilket även omfattar reklam och marknadsföring, å ena sidan, och icke-ekonomisk verksamhet och icke-ekonomiskt innehåll, å andra sidan,

| — | klargöras vad som omfattas av definitionen av ”olagligt innehåll” genom att det tydliggörs att även en överträdelse av unionens regler om konsumentskydd, produktsäkerhet eller tillhandahållande eller försäljning av livsmedels- eller tobaksprodukter, kosmetika, förfalskade läkemedel och produkter från vilda djur och växter omfattas av definitionen av olagligt innehåll, |
| --- | --- |

—

klargöras vad som omfattas av definitionen av ”olagligt innehåll” genom att det tydliggörs att även en överträdelse av unionens regler om konsumentskydd, produktsäkerhet eller tillhandahållande eller försäljning av livsmedels- eller tobaksprodukter, kosmetika, förfalskade läkemedel och produkter från vilda djur och växter omfattas av definitionen av olagligt innehåll,

| — | fastställas vad som avses med ”systemviktig operatör” genom att det anges en uppsättning tydliga indikatorer som gör det möjligt för tillsynsmyndigheter att identifiera plattformar som har ett betydande marknadsinflytande med en ”portvaktsfunktion” och därmed spelar en systemviktig roll i den nätbaserade ekonomin; sådana indikatorer skulle kunna inbegripa överväganden såsom huruvida företaget i betydande utsträckning är verksamt på flersidiga marknader eller har förmågan att låsa in användare och konsumenter, storleken på dess nätverk (antal användare), förekomsten av nätverkseffekter, inträdeshinder, dess finansiella styrka, förmågan att få tillgång till data, ackumulering och kombination av data från olika källor, vertikal integration samt dess roll som en oundviklig partner och verksamhetens betydelse för tredje parters tillgång till leveranser och marknader osv, |
| --- | --- |

—

fastställas vad som avses med ”systemviktig operatör” genom att det anges en uppsättning tydliga indikatorer som gör det möjligt för tillsynsmyndigheter att identifiera plattformar som har ett betydande marknadsinflytande med en ”portvaktsfunktion” och därmed spelar en systemviktig roll i den nätbaserade ekonomin; sådana indikatorer skulle kunna inbegripa överväganden såsom huruvida företaget i betydande utsträckning är verksamt på flersidiga marknader eller har förmågan att låsa in användare och konsumenter, storleken på dess nätverk (antal användare), förekomsten av nätverkseffekter, inträdeshinder, dess finansiella styrka, förmågan att få tillgång till data, ackumulering och kombination av data från olika källor, vertikal integration samt dess roll som en oundviklig partner och verksamhetens betydelse för tredje parters tillgång till leveranser och marknader osv,

| — | eftersträvas att domstolens beslut vid behov kodifieras, med vederbörligt beaktande av de många olika rättsakter som använder dessa definitioner. |
| --- | --- |

—

eftersträvas att domstolens beslut vid behov kodifieras, med vederbörligt beaktande av de många olika rättsakter som använder dessa definitioner.

IV.   ÖPPENHETS- OCH INFORMATIONSSKYLDIGHETER

Det bör införas tydliga och proportionerliga öppenhets- och informationsskyldigheter i rättsakten om digitala tjänster. Dessa skyldigheter bör inte medföra några avvikelser eller nya undantag från det nuvarande ansvarssystemet enligt artiklarna 12, 13 och 14 i e-handelsdirektivet, och bör omfatta följande aspekter:

1.   Allmänna informationskrav

De reviderade bestämmelserna i e-handelsdirektivet bör stärka de allmänna informationskraven och omfatta följande skyldigheter:

| — | Informationskraven i artiklarna 5, 6 och 10 i e-handelsdirektivet bör förstärkas. |
| --- | --- |

—

Informationskraven i artiklarna 5, 6 och 10 i e-handelsdirektivet bör förstärkas.

| — | Principen om att få kännedom om sin företagskund, med en begränsning till värdtjänstleverantörens direkta kommersiella förbindelser, bör införas för företagsanvändare. Värdtjänstleverantörer bör jämföra de identifieringsuppgifter som deras företagsanvändare tillhandahåller med EU:s momsdatabas och databasen för identifiering och registrering av ekonomiska aktörer (Eori), om det finns ett moms- eller Eori-nummer. Om ett företag är undantaget från moms- eller Eori-registrering bör bevis på identifiering tillhandahållas. När en företagsanvändare agerar som ombud för andra företag bör denne informera om detta. Värdtjänstleverantörer bör uppmana sina företagsanvändare att säkerställa att all information som tillhandahålls är korrekt och aktuell, med förbehåll för eventuella ändringar, och tjänsteleverantörer bör inte få leverera sina tjänster till företagsanvändare om informationen är ofullständig eller när leverantören har informerats av de behöriga myndigheterna om att företagsanvändarens identitet är oriktig, vilseledande eller på annat sätt inkorrekt. |
| --- | --- |

—

Principen om att få kännedom om sin företagskund, med en begränsning till värdtjänstleverantörens direkta kommersiella förbindelser, bör införas för företagsanvändare. Värdtjänstleverantörer bör jämföra de identifieringsuppgifter som deras företagsanvändare tillhandahåller med EU:s momsdatabas och databasen för identifiering och registrering av ekonomiska aktörer (Eori), om det finns ett moms- eller Eori-nummer. Om ett företag är undantaget från moms- eller Eori-registrering bör bevis på identifiering tillhandahållas. När en företagsanvändare agerar som ombud för andra företag bör denne informera om detta. Värdtjänstleverantörer bör uppmana sina företagsanvändare att säkerställa att all information som tillhandahålls är korrekt och aktuell, med förbehåll för eventuella ändringar, och tjänsteleverantörer bör inte få leverera sina tjänster till företagsanvändare om informationen är ofullständig eller när leverantören har informerats av de behöriga myndigheterna om att företagsanvändarens identitet är oriktig, vilseledande eller på annat sätt inkorrekt.

| — | Den åtgärd som innebär att tjänster inte får tillhandahållas som avses ovan bör endast tillämpas på avtalsförhållanden mellan företag och bör inte påverka de rättigheter som registrerade har enligt den allmänna dataskyddsförordningen. Denna åtgärd bör inte påverka skyddet av anonymitet online för andra användare än företagsanvändare. De nya allmänna informationskraven bör medföra en ytterligare förbättring av artiklarna 5, 6 och 10 i e-handelsdirektivet för att anpassa dessa åtgärder till de informationskrav som har fastställts i nyligen antagen lagstiftning, i synnerhet direktiv 93/13/EEG (2) (direktivet om oskäliga avtalsvillkor), direktiv 2011/83/EU (3) (direktivet om konsumenträttigheter) och förordningen om förbindelserna mellan plattformar och företag. |
| --- | --- |

—

Den åtgärd som innebär att tjänster inte får tillhandahållas som avses ovan bör endast tillämpas på avtalsförhållanden mellan företag och bör inte påverka de rättigheter som registrerade har enligt den allmänna dataskyddsförordningen. Denna åtgärd bör inte påverka skyddet av anonymitet online för andra användare än företagsanvändare. De nya allmänna informationskraven bör medföra en ytterligare förbättring av artiklarna 5, 6 och 10 i e-handelsdirektivet för att anpassa dessa åtgärder till de informationskrav som har fastställts i nyligen antagen lagstiftning, i synnerhet direktiv 93/13/EEG (2) (direktivet om oskäliga avtalsvillkor), direktiv 2011/83/EU (3) (direktivet om konsumenträttigheter) och förordningen om förbindelserna mellan plattformar och företag.

| — | Artikel 5 i e-handelsdirektivet bör moderniseras ytterligare genom att leverantörer av digitala tjänster åläggs att tillhandahålla konsumenterna direkta och effektiva kommunikationsmedel såsom elektroniska kontaktformulär, dialogrobotar, snabbmeddelandetjänster och system för återuppringning, under förutsättning att konsumenterna har tillgång till information om dessa kommunikationsmedel på ett klart och begripligt sätt. |
| --- | --- |

—

Artikel 5 i e-handelsdirektivet bör moderniseras ytterligare genom att leverantörer av digitala tjänster åläggs att tillhandahålla konsumenterna direkta och effektiva kommunikationsmedel såsom elektroniska kontaktformulär, dialogrobotar, snabbmeddelandetjänster och system för återuppringning, under förutsättning att konsumenterna har tillgång till information om dessa kommunikationsmedel på ett klart och begripligt sätt.

2.   Rättvisa allmänna avtalsvillkor

I rättsakten om digitala tjänster bör det fastställas miniminormer för tjänsteleverantörers antagande av rättvisa, tillgängliga, icke-diskriminerande och transparenta allmänna avtalsvillkor som åtminstone uppfyller följande krav:

| — | De fastställda allmänna avtalsvillkoren är klara och entydiga samt formulerade på ett tydligt och begripligt språk. |
| --- | --- |

—

De fastställda allmänna avtalsvillkoren är klara och entydiga samt formulerade på ett tydligt och begripligt språk.

| — | Det anges uttryckligen i de allmänna avtalsvillkoren vad som avses med olagligt innehåll eller olagligt beteende enligt unionsrätten eller nationell rätt och de rättsliga konsekvenser som användare kommer att ställas inför vid avsiktlig lagring eller uppladdning av olagligt innehåll förklaras. |
| --- | --- |

—

Det anges uttryckligen i de allmänna avtalsvillkoren vad som avses med olagligt innehåll eller olagligt beteende enligt unionsrätten eller nationell rätt och de rättsliga konsekvenser som användare kommer att ställas inför vid avsiktlig lagring eller uppladdning av olagligt innehåll förklaras.

| — | Användarna ska underrättas närhelst en betydande förändring som kan påverka användarnas rättigheter görs i de allmänna avtalsvillkoren och en förklaring till detta ska ges. |
| --- | --- |

—

Användarna ska underrättas närhelst en betydande förändring som kan påverka användarnas rättigheter görs i de allmänna avtalsvillkoren och en förklaring till detta ska ges.

| — | Det är säkerställt att på förhand formulerade standardklausuler i de allmänna avtalsvillkoren, som inte har förhandlats individuellt i förväg, även i licensavtal för slutanvändaren, inleds med en sammanfattning baserad på en harmoniserad mall som ska fastställas av kommissionen. |
| --- | --- |

—

Det är säkerställt att på förhand formulerade standardklausuler i de allmänna avtalsvillkoren, som inte har förhandlats individuellt i förväg, även i licensavtal för slutanvändaren, inleds med en sammanfattning baserad på en harmoniserad mall som ska fastställas av kommissionen.

| — | Det är säkerställt att uppsägningsförfarandet är lika smidigt som registreringen (utan ”dunkla” inslag och annat som påverkar konsumentens beslut). |
| --- | --- |

—

Det är säkerställt att uppsägningsförfarandet är lika smidigt som registreringen (utan ”dunkla” inslag och annat som påverkar konsumentens beslut).

| — | Om automatiserade system används ska det klart och entydigt anges i de allmänna avtalsvillkoren vilka inmatningsvärdena och de eftersträvade utmatningsvärdena är med avseende på de automatiserade systemen, och de huvudparametrar som bestämmer rangordning samt skälen för dessa huvudparametrars relativa betydelse jämfört med andra parametrar, samtidigt som överensstämmelse med förordningen om förbindelserna mellan plattformar och företag säkerställs. |
| --- | --- |

—

Om automatiserade system används ska det klart och entydigt anges i de allmänna avtalsvillkoren vilka inmatningsvärdena och de eftersträvade utmatningsvärdena är med avseende på de automatiserade systemen, och de huvudparametrar som bestämmer rangordning samt skälen för dessa huvudparametrars relativa betydelse jämfört med andra parametrar, samtidigt som överensstämmelse med förordningen om förbindelserna mellan plattformar och företag säkerställs.

| — | Det är säkerställt att kraven på de allmänna avtalsvillkoren överensstämmer med och kompletterar informationskrav som föreskrivs i unionslagstiftningen, inbegripet direktivet om oskäliga avtalsvillkor, direktivet om otillbörliga affärsmetoder, direktivet om konsumenträttigheter, ändrat genom direktiv (EU) 2019/2161 och den allmänna dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

—

Det är säkerställt att kraven på de allmänna avtalsvillkoren överensstämmer med och kompletterar informationskrav som föreskrivs i unionslagstiftningen, inbegripet direktivet om oskäliga avtalsvillkor, direktivet om otillbörliga affärsmetoder, direktivet om konsumenträttigheter, ändrat genom direktiv (EU) 2019/2161 och den allmänna dataskyddsförordningen.

3.   Krav på transparens för kommersiella meddelanden

| — | De omarbetade bestämmelserna i e-handelsdirektivet bör stärka de nuvarande kraven på transparens när det gäller kommersiella meddelanden genom att principerna om inbyggd transparens och transparens som standard införs. |
| --- | --- |

—

De omarbetade bestämmelserna i e-handelsdirektivet bör stärka de nuvarande kraven på transparens när det gäller kommersiella meddelanden genom att principerna om inbyggd transparens och transparens som standard införs.

| — | De åtgärder som föreslås bör bygga på artiklarna 6 och 7 i e-handelsdirektivet samt innebära att det införs en ny ram för förbindelserna mellan plattformar och konsumenter i fråga om transparens när det gäller onlinereklam, digital puffning, individuellt riktade budskap, rekommendationssystem för reklam och förmånsbehandling. Dessa åtgärder bör






  — | inkludera skyldigheten att offentliggöra tydligt definierade typer av information om onlinereklam för att möjliggöra effektiv granskning och kontroll, såsom information om annonsörens identitet och om direkta och indirekta betalningar eller annan ersättning som mottagits av tjänsteleverantörer; detta bör också göra det möjligt för konsumenter och offentliga myndigheter att identifiera vem som ska hållas ansvarig för, till exempel, falsk eller vilseledande reklam; åtgärderna bör också bidra till att säkerställa att olaglig verksamhet inte kan finansieras via reklamtjänster, |
| --- | --- | --- |

—

De åtgärder som föreslås bör bygga på artiklarna 6 och 7 i e-handelsdirektivet samt innebära att det införs en ny ram för förbindelserna mellan plattformar och konsumenter i fråga om transparens när det gäller onlinereklam, digital puffning, individuellt riktade budskap, rekommendationssystem för reklam och förmånsbehandling. Dessa åtgärder bör

—

inkludera skyldigheten att offentliggöra tydligt definierade typer av information om onlinereklam för att möjliggöra effektiv granskning och kontroll, såsom information om annonsörens identitet och om direkta och indirekta betalningar eller annan ersättning som mottagits av tjänsteleverantörer; detta bör också göra det möjligt för konsumenter och offentliga myndigheter att identifiera vem som ska hållas ansvarig för, till exempel, falsk eller vilseledande reklam; åtgärderna bör också bidra till att säkerställa att olaglig verksamhet inte kan finansieras via reklamtjänster,

| — | tydligt skilja mellan kommersiell och politisk onlinereklam och säkerställa insyn i kriterierna för profilering av målgrupperna och optimering av reklamkampanjer, göra det möjligt för konsumenter att som standardalternativ välja att inte bli vare sig spårade eller föremål för riktad, individuell reklam, och att välja att medge användning av beteendedata för reklamändamål samt att välja att medge politisk reklam och tillhörande annonser, |
| --- | --- |

—

tydligt skilja mellan kommersiell och politisk onlinereklam och säkerställa insyn i kriterierna för profilering av målgrupperna och optimering av reklamkampanjer, göra det möjligt för konsumenter att som standardalternativ välja att inte bli vare sig spårade eller föremål för riktad, individuell reklam, och att välja att medge användning av beteendedata för reklamändamål samt att välja att medge politisk reklam och tillhörande annonser,

| — | ge konsumenterna tillgång till dynamiska marknadsföringsprofiler, så att de informeras om huruvida och för vilka ändamål de spåras och huruvida den information de får är avsedd för reklamändamål, och garantera deras rätt att bestrida beslut som undergräver deras rättigheter, |
| --- | --- |

—

ge konsumenterna tillgång till dynamiska marknadsföringsprofiler, så att de informeras om huruvida och för vilka ändamål de spåras och huruvida den information de får är avsedd för reklamändamål, och garantera deras rätt att bestrida beslut som undergräver deras rättigheter,

| — | säkerställa att betalda annonser eller betald placering i en rankning av sökresultat identifieras på ett klart, entydigt och begripligt sätt, i linje med direktiv 2005/29/EG, ändrat genom direktiv (EU) 2019/2161, |
| --- | --- |

—

säkerställa att betalda annonser eller betald placering i en rankning av sökresultat identifieras på ett klart, entydigt och begripligt sätt, i linje med direktiv 2005/29/EG, ändrat genom direktiv (EU) 2019/2161,

| — | säkerställa att principen om icke-diskriminering och minimikraven för diversifiering följs och identifiera metoder som utgör aggressiv reklam, samtidigt som konsumentvänlig AI-teknik uppmuntras, |
| --- | --- |

—

säkerställa att principen om icke-diskriminering och minimikraven för diversifiering följs och identifiera metoder som utgör aggressiv reklam, samtidigt som konsumentvänlig AI-teknik uppmuntras,

| — | införa ansvarighets- och rättvisekriterier för algoritmer som används för riktad reklam och optimering av reklam, och göra det möjligt för behöriga myndigheter att utföra externa tillsynsrevisioner och kontrollera val av algoritmutformning som inbegriper information om enskilda personer, utan risk för att användarnas integritet och affärshemligheter kränks, |
| --- | --- |

—

införa ansvarighets- och rättvisekriterier för algoritmer som används för riktad reklam och optimering av reklam, och göra det möjligt för behöriga myndigheter att utföra externa tillsynsrevisioner och kontrollera val av algoritmutformning som inbegriper information om enskilda personer, utan risk för att användarnas integritet och affärshemligheter kränks,

| — | ge tillgång till data avseende reklamleverans och information om annonsörernas exponering när det gäller var och när annonserna placeras, och resultaten av betald reklam jämfört med obetald reklam. |
| --- | --- |

—

ge tillgång till data avseende reklamleverans och information om annonsörernas exponering när det gäller var och när annonserna placeras, och resultaten av betald reklam jämfört med obetald reklam.

4.   Artificiell intelligens och maskininlärning

De reviderade bestämmelserna bör följa de principer som anges nedan när det gäller tillhandahållande av informationssamhällets tjänster som möjliggörs genom AI eller med hjälp av automatiserade beslutsverktyg eller verktyg för maskininlärning, genom att

| — | säkerställa att konsumenterna har rätt till information om en tjänst möjliggörs genom AI, använder automatiserat beslutsfattande eller maskininlärningsverktyg eller verktyg för automatisk innehållsigenkänning, utöver rätten att inte bli föremål för ett beslut som enbart grundar sig på automatiserad behandling och att de har möjlighet att vägra, begränsa eller individanpassa användningen av AI-aktiverade funktioner för individanpassning, särskilt med tanke på rangordningen av tjänster, |
| --- | --- |

—

säkerställa att konsumenterna har rätt till information om en tjänst möjliggörs genom AI, använder automatiserat beslutsfattande eller maskininlärningsverktyg eller verktyg för automatisk innehållsigenkänning, utöver rätten att inte bli föremål för ett beslut som enbart grundar sig på automatiserad behandling och att de har möjlighet att vägra, begränsa eller individanpassa användningen av AI-aktiverade funktioner för individanpassning, särskilt med tanke på rangordningen av tjänster,

| — | införa omfattande regler om icke-diskriminering och transparens när det gäller algoritmer och dataset, |
| --- | --- |

—

införa omfattande regler om icke-diskriminering och transparens när det gäller algoritmer och dataset,

| — | säkerställa att algoritmer kan förklaras för behöriga myndigheter som kan kontrollera när de har anledning att tro att det finns en algoritmisk snedvridning, |
| --- | --- |

—

säkerställa att algoritmer kan förklaras för behöriga myndigheter som kan kontrollera när de har anledning att tro att det finns en algoritmisk snedvridning,

| — | sörja för en översyn från fall till fall och en återkommande riskbedömning av algoritmer från behöriga myndigheters sida samt mänsklig kontroll över beslutsfattandet, i syfte att garantera en högre konsumentskyddsnivå; sådana krav bör vara förenliga med de mekanismer för mänsklig kontroll och de riskbedömningsskyldigheter för automatiserade tjänster som fastställs i befintliga regler, såsom direktiv (EU) 2018/958 (4) (direktivet om proportionalitetsprövning), och bör inte utgöra en omotiverad eller oproportionerlig begränsning av den fria tidpunkten för tjänster, |
| --- | --- |

—

sörja för en översyn från fall till fall och en återkommande riskbedömning av algoritmer från behöriga myndigheters sida samt mänsklig kontroll över beslutsfattandet, i syfte att garantera en högre konsumentskyddsnivå; sådana krav bör vara förenliga med de mekanismer för mänsklig kontroll och de riskbedömningsskyldigheter för automatiserade tjänster som fastställs i befintliga regler, såsom direktiv (EU) 2018/958 (4) (direktivet om proportionalitetsprövning), och bör inte utgöra en omotiverad eller oproportionerlig begränsning av den fria tidpunkten för tjänster,

| — | införa tydliga mekanismer för ansvar, ansvarsskyldighet och prövning för att hantera eventuella skador som uppkommer vid användningen av AI-applikationer, automatiserat beslutsfattande och verktyg för maskininlärning, |
| --- | --- |

—

införa tydliga mekanismer för ansvar, ansvarsskyldighet och prövning för att hantera eventuella skador som uppkommer vid användningen av AI-applikationer, automatiserat beslutsfattande och verktyg för maskininlärning,

| — | fastställa principen om säkerhet, inbyggd säkerhet och säkerhet som standard och fastställa ändamålsenliga och effektiva rättigheter och förfaranden för AI-utvecklare i de fall där algoritmerna ger upphov till känsliga beslut om enskilda personer, och genom att på lämpligt sätt ta itu med och utnyttja effekterna av kommande teknisk utveckling, |
| --- | --- |

—

fastställa principen om säkerhet, inbyggd säkerhet och säkerhet som standard och fastställa ändamålsenliga och effektiva rättigheter och förfaranden för AI-utvecklare i de fall där algoritmerna ger upphov till känsliga beslut om enskilda personer, och genom att på lämpligt sätt ta itu med och utnyttja effekterna av kommande teknisk utveckling,

| — | säkerställa överensstämmelse med konfidentialitet, användarnas integritet och företagshemligheter, |
| --- | --- |

—

säkerställa överensstämmelse med konfidentialitet, användarnas integritet och företagshemligheter,

| — | säkerställa att det, när AI-teknik som införs på arbetsplatsen har en direkt inverkan på anställningsvillkoren för arbetstagare som använder digitala tjänster, ges omfattande information till arbetstagarna. |
| --- | --- |

—

säkerställa att det, när AI-teknik som införs på arbetsplatsen har en direkt inverkan på anställningsvillkoren för arbetstagare som använder digitala tjänster, ges omfattande information till arbetstagarna.

5.   Sanktioner

Efterlevnaden av dessa bestämmelser bör stärkas genom ändamålsenliga, proportionella och avskräckande sanktioner, inbegripet åläggande av proportionella böter.

V.   ÅTGÄRDER I SAMBAND MED HANTERINGEN AV OLAGLIGT INNEHÅLL ONLINE

Rättsakten om digitala tjänster bör ge klarhet och vägledning om hur onlinebaserade förmedlare bör hantera olagligt innehåll online. I de ändrade bestämmelserna i e-handelsdirektivet bör

| — | det klargöras att ett eventuellt avlägsnande eller förhindrande av tillgång till olagligt innehåll inte bör påverka användarnas och konsumenternas grundläggande rättigheter och berättigade intressen och att lagligt innehåll bör finnas kvar online, |
| --- | --- |

—

det klargöras att ett eventuellt avlägsnande eller förhindrande av tillgång till olagligt innehåll inte bör påverka användarnas och konsumenternas grundläggande rättigheter och berättigade intressen och att lagligt innehåll bör finnas kvar online,

| — | den rättsliga ramen stärkas, varvid hänsyn bör tas till onlinebaserade förmedlares och internets centrala roll för främjande av allmän debatt och fri spridning av uppgifter, åsikter och idéer, |
| --- | --- |

—

den rättsliga ramen stärkas, varvid hänsyn bör tas till onlinebaserade förmedlares och internets centrala roll för främjande av allmän debatt och fri spridning av uppgifter, åsikter och idéer,

| — | man bibehålla den grundläggande rättsprincipen att onlinebaserade förmedlare inte bör hållas direkt ansvariga för användares handlingar och att onlinebaserade förmedlare kan fortsätta granska innehåll på grundval av rättvisa, tillgängliga, icke-diskriminerande och transparenta villkor för tjänsterna, |
| --- | --- |

—

man bibehålla den grundläggande rättsprincipen att onlinebaserade förmedlare inte bör hållas direkt ansvariga för användares handlingar och att onlinebaserade förmedlare kan fortsätta granska innehåll på grundval av rättvisa, tillgängliga, icke-diskriminerande och transparenta villkor för tjänsterna,

| — | det klargöras att ett beslut som fattas av onlinebaserade förmedlare om huruvida innehåll som laddats upp av användare är lagligt bör vara provisoriskt, och att onlinebaserade förmedlare inte bör hållas ansvariga för detta innehåll eftersom endast en domstol i sista instans kan avgöra vad som är olagligt innehåll, |
| --- | --- |

—

det klargöras att ett beslut som fattas av onlinebaserade förmedlare om huruvida innehåll som laddats upp av användare är lagligt bör vara provisoriskt, och att onlinebaserade förmedlare inte bör hållas ansvariga för detta innehåll eftersom endast en domstol i sista instans kan avgöra vad som är olagligt innehåll,

| — | det säkerställas att medlemsstaternas möjlighet att besluta vilket innehåll som är olagligt enligt nationell rätt inte påverkas, |
| --- | --- |

—

det säkerställas att medlemsstaternas möjlighet att besluta vilket innehåll som är olagligt enligt nationell rätt inte påverkas,

| — | det säkerställas att de åtgärder som onlinebaserade förmedlare uppmanas att vidta är proportionella, effektiva och lämpliga för att effektivt ta itu med olagligt innehåll online, |
| --- | --- |

—

det säkerställas att de åtgärder som onlinebaserade förmedlare uppmanas att vidta är proportionella, effektiva och lämpliga för att effektivt ta itu med olagligt innehåll online,

| — | räckvidden hos de åtgärder som tjänsteleverantörerna är skyldiga att vidta anpassas efter hur allvarlig överträdelsen i fråga är, |
| --- | --- |

—

räckvidden hos de åtgärder som tjänsteleverantörerna är skyldiga att vidta anpassas efter hur allvarlig överträdelsen i fråga är,

| — | det säkerställas att blockeringen av tillgången till och avlägsnandet av olagligt innehåll inte kräver blockering av tillgången till en hel plattform och tjänster som i övrigt är lagliga, |
| --- | --- |

—

det säkerställas att blockeringen av tillgången till och avlägsnandet av olagligt innehåll inte kräver blockering av tillgången till en hel plattform och tjänster som i övrigt är lagliga,

| — | nya villkor för transparens och en oberoende tillsyn över förfarandena för innehållsgranskning och verktygen för avlägsnande av olagligt innehåll på nätet införas. Sådana system och förfaranden bör åtföljas av robusta skyddsåtgärder för transparens och ansvarsskyldighet och vara tillgängliga för de behöriga myndigheternas granskning och testning. |
| --- | --- |

—

nya villkor för transparens och en oberoende tillsyn över förfarandena för innehållsgranskning och verktygen för avlägsnande av olagligt innehåll på nätet införas. Sådana system och förfaranden bör åtföljas av robusta skyddsåtgärder för transparens och ansvarsskyldighet och vara tillgängliga för de behöriga myndigheternas granskning och testning.

1.   Mekanism för anmälan och åtgärder

I rättsakten om digitala tjänster bör det införas en harmoniserad och rättsligt bindande mekanism för anmälan och åtgärder som grundas på tydliga processer och exakta tidsramar för varje steg i förfarandet för anmälan och åtgärder. Denna mekanism för anmälan och åtgärder bör

| — | vara tillämplig på olagligt innehåll eller beteende på nätet, |
| --- | --- |

—

vara tillämplig på olagligt innehåll eller beteende på nätet,

| — | rangordna olika typer av leverantörer, sektorer och/eller olagligt innehåll samt överträdelsens allvar, |
| --- | --- |

—

rangordna olika typer av leverantörer, sektorer och/eller olagligt innehåll samt överträdelsens allvar,

| — | införa lättillgängliga, tillförlitliga och användarvänliga förfaranden som är skräddarsydda för den slags innehåll det är frågan om, |
| --- | --- |

—

införa lättillgängliga, tillförlitliga och användarvänliga förfaranden som är skräddarsydda för den slags innehåll det är frågan om,

| — | göra det lätt för användarna att anmäla olagligt innehåll eller beteende till onlinebaserade förmedlare på elektronisk väg, |
| --- | --- |

—

göra det lätt för användarna att anmäla olagligt innehåll eller beteende till onlinebaserade förmedlare på elektronisk väg,

| — | på ett tydligt sätt klargöra befintliga begrepp och förfaranden såsom ”snabba åtgärder”, ”faktisk kännedom och medvetenhet”, ”riktade åtgärder”, ”format för anmälan” och ”giltig anmälan”, |
| --- | --- |

—

på ett tydligt sätt klargöra befintliga begrepp och förfaranden såsom ”snabba åtgärder”, ”faktisk kännedom och medvetenhet”, ”riktade åtgärder”, ”format för anmälan” och ”giltig anmälan”,

| — | garantera att anmälningar inte automatiskt utlöser rättsligt ansvar eller medför krav på avlägsnande för särskilda delar av innehållet eller för den rättsliga bedömningen, |
| --- | --- |

—

garantera att anmälningar inte automatiskt utlöser rättsligt ansvar eller medför krav på avlägsnande för särskilda delar av innehållet eller för den rättsliga bedömningen,

| — | kräva att anmälningar är tillräckligt precisa och underbyggda för att tjänsteleverantören som tar emot dem ska kunna fatta ett välgrundat och omsorgsfullt beslut om hur anmälan ska följas upp och specificera de nödvändiga kraven för att säkerställa att anmälningarna innehåller all information som behövs för ett snabbt avlägsnande av olagligt innehåll, |
| --- | --- |

—

kräva att anmälningar är tillräckligt precisa och underbyggda för att tjänsteleverantören som tar emot dem ska kunna fatta ett välgrundat och omsorgsfullt beslut om hur anmälan ska följas upp och specificera de nödvändiga kraven för att säkerställa att anmälningarna innehåller all information som behövs för ett snabbt avlägsnande av olagligt innehåll,

| — | säkerställa att en anmälan innehåller lokaliseringen (URL och tidsangivelse, när så är lämpligt) för det påstått olagliga innehållet, uppgift om tidpunkt och datum när den påstådda överträdelsen begicks, det skäl som uppges för anmälan, inbegripet en förklaring av varför anmälaren anser att innehållet är olagligt, och i förekommande fall, beroende på vilken slags innehåll det är frågan om, ytterligare underlag och en försäkran om att de uppgifter som lämnas är korrekta, |
| --- | --- |

—

säkerställa att en anmälan innehåller lokaliseringen (URL och tidsangivelse, när så är lämpligt) för det påstått olagliga innehållet, uppgift om tidpunkt och datum när den påstådda överträdelsen begicks, det skäl som uppges för anmälan, inbegripet en förklaring av varför anmälaren anser att innehållet är olagligt, och i förekommande fall, beroende på vilken slags innehåll det är frågan om, ytterligare underlag och en försäkran om att de uppgifter som lämnas är korrekta,

| — | se till att anmälare har möjlighet, men inte en skyldighet, att lämna sina kontaktuppgifter i en anmälan; om de beslutar att göra det bör deras anonymitet garanteras gentemot innehållsleverantören; om inga kontaktuppgifter anges kan IP-adressen eller motsvarande användas; anonyma anmälningar bör inte tillåtas om de rör en kränkning av personlighetsskyddet eller immateriella rättigheter, |
| --- | --- |

—

se till att anmälare har möjlighet, men inte en skyldighet, att lämna sina kontaktuppgifter i en anmälan; om de beslutar att göra det bör deras anonymitet garanteras gentemot innehållsleverantören; om inga kontaktuppgifter anges kan IP-adressen eller motsvarande användas; anonyma anmälningar bör inte tillåtas om de rör en kränkning av personlighetsskyddet eller immateriella rättigheter,

| — | inrätta säkerhetsåtgärder för att förebygga missbruk från användare som systematiskt, återkommande och i ond tro inger felaktiga eller oegentliga anmälningar, |
| --- | --- |

—

inrätta säkerhetsåtgärder för att förebygga missbruk från användare som systematiskt, återkommande och i ond tro inger felaktiga eller oegentliga anmälningar,

| — | skapa en skyldighet för onlinebaserade förmedlare att verifiera det anmälda innehållet och med erforderlig skyndsamhet svara anmälaren och den som laddat upp innehållet med ett motiverat beslut; i svaret bör man ta upp resonemanget bakom beslutet, hur beslutet fattades, om beslutet fattats av en person eller om det är ett automatiserat beslut och information om möjligheten för parterna att överklaga beslutet till förmedlaren, domstolar eller andra enheter, |
| --- | --- |

—

skapa en skyldighet för onlinebaserade förmedlare att verifiera det anmälda innehållet och med erforderlig skyndsamhet svara anmälaren och den som laddat upp innehållet med ett motiverat beslut; i svaret bör man ta upp resonemanget bakom beslutet, hur beslutet fattades, om beslutet fattats av en person eller om det är ett automatiserat beslut och information om möjligheten för parterna att överklaga beslutet till förmedlaren, domstolar eller andra enheter,

| — | ge möjlighet att bestrida beslutet genom en motanmälan, inbegripet om innehållet har avlägsnats genom automatiska lösningar, såvida inte en sådan motanmälan skulle strida mot en pågående utredning från brottsbekämpande myndigheters sida, |
| --- | --- |

—

ge möjlighet att bestrida beslutet genom en motanmälan, inbegripet om innehållet har avlägsnats genom automatiska lösningar, såvida inte en sådan motanmälan skulle strida mot en pågående utredning från brottsbekämpande myndigheters sida,

| — | säkerställa att rättsliga förelägganden som utfärdas i en annan medlemsstat än de onlinebaserade förmedlarnas inte hanteras inom ramen för mekanismen för anmälan och åtgärder. |
| --- | --- |

—

säkerställa att rättsliga förelägganden som utfärdas i en annan medlemsstat än de onlinebaserade förmedlarnas inte hanteras inom ramen för mekanismen för anmälan och åtgärder.

Mekanismen för anmälan och åtgärder i rättsakten om digitala tjänster bör vara bindande endast för olagligt innehåll. Detta bör dock inte utgöra ett hinder för onlinebaserade förmedlare att anta en liknande mekanism för anmälan och åtgärder för övrigt innehåll.

2.   Tvistlösning utanför domstol i samband med mekanismen för anmälan och åtgärder

| — | Den onlinebaserade förmedlarens beslut om huruvida åtgärder ska vidtas när innehåll påstås vara olagligt bör innehålla en tydlig motivering av de åtgärder som vidtagits med avseende på detta särskilda innehåll. Anmälaren bör erhålla en bekräftelse om att anmälan har mottagits och ett meddelande om vilken uppföljning som har gjorts. |
| --- | --- |

—

Den onlinebaserade förmedlarens beslut om huruvida åtgärder ska vidtas när innehåll påstås vara olagligt bör innehålla en tydlig motivering av de åtgärder som vidtagits med avseende på detta särskilda innehåll. Anmälaren bör erhålla en bekräftelse om att anmälan har mottagits och ett meddelande om vilken uppföljning som har gjorts.

| — | Den som tillhandahåller det innehåll som påstås vara olagligt bör omedelbart underrättas om anmälan och, i förekommande fall, om skälen och beslut om att avlägsna, avbryta eller förhindra tillgång till innehållet. Samtliga parter bör erhålla korrekt information om alla befintliga rättsliga alternativ och mekanismer som är tillgängliga för att bestrida detta beslut. |
| --- | --- |

—

Den som tillhandahåller det innehåll som påstås vara olagligt bör omedelbart underrättas om anmälan och, i förekommande fall, om skälen och beslut om att avlägsna, avbryta eller förhindra tillgång till innehållet. Samtliga parter bör erhålla korrekt information om alla befintliga rättsliga alternativ och mekanismer som är tillgängliga för att bestrida detta beslut.

| — | Samtliga berörda parter bör ha rätt att bestrida beslutet genom en motanmälan, som måste underställas tydliga krav och åtföljas av en förklaring. Berörda parter bör också ha tillgång till mekanismer för tvistlösning utanför domstol. |
| --- | --- |

—

Samtliga berörda parter bör ha rätt att bestrida beslutet genom en motanmälan, som måste underställas tydliga krav och åtföljas av en förklaring. Berörda parter bör också ha tillgång till mekanismer för tvistlösning utanför domstol.

| — | Rätten att bli underrättad och rätten för en användare att göra en motanmälan innan ett beslut om att ta bort innehåll fattas ska begränsas eller frångås endast om






  a) | onlinebaserade förmedlare omfattas av en skyldighet enligt nationell lagstiftning att sluta tillhandahålla alla sina onlinebaserade förmedlingstjänster till en viss användare på ett sådant sätt att systemet för anmälan och åtgärder inte kan iakttas, eller, |
| --- | --- | --- |

—

Rätten att bli underrättad och rätten för en användare att göra en motanmälan innan ett beslut om att ta bort innehåll fattas ska begränsas eller frångås endast om

a)

onlinebaserade förmedlare omfattas av en skyldighet enligt nationell lagstiftning att sluta tillhandahålla alla sina onlinebaserade förmedlingstjänster till en viss användare på ett sådant sätt att systemet för anmälan och åtgärder inte kan iakttas, eller,

| b) | anmälan eller motanmälan skulle hindra en pågående brottsutredning som kräver att beslutet att tillfälligt stänga av eller avlägsna tillgången till innehållet hålls hemligt. |
| --- | --- |

b)

anmälan eller motanmälan skulle hindra en pågående brottsutredning som kräver att beslutet att tillfälligt stänga av eller avlägsna tillgången till innehållet hålls hemligt.

| — | Bestämmelserna i artikel 17 i e-handelsdirektivet bör ses över för att säkerställa att oberoende mekanismer för tvistlösning utanför domstol införs och är tillgängliga för användare i händelse av tvister om blockerad tillgång till eller avlägsnande av verk eller andra alster som de har laddat upp. |
| --- | --- |

—

Bestämmelserna i artikel 17 i e-handelsdirektivet bör ses över för att säkerställa att oberoende mekanismer för tvistlösning utanför domstol införs och är tillgängliga för användare i händelse av tvister om blockerad tillgång till eller avlägsnande av verk eller andra alster som de har laddat upp.

| — | Mekanismen för tvistlösning utanför domstol bör uppfylla vissa normer, särskilt när det gäller rättvisa förfaranden, oberoende, opartiskhet, transparens och effektivitet. Sådana mekanismer ska möjliggöra opartisk tvistlösning och de ska inte förvägra användaren dennes rättsliga skydd enligt nationell lagstiftning, utan att detta påverkar användarnas rätt att få tillgång till effektiva rättsmedel. |
| --- | --- |

—

Mekanismen för tvistlösning utanför domstol bör uppfylla vissa normer, särskilt när det gäller rättvisa förfaranden, oberoende, opartiskhet, transparens och effektivitet. Sådana mekanismer ska möjliggöra opartisk tvistlösning och de ska inte förvägra användaren dennes rättsliga skydd enligt nationell lagstiftning, utan att detta påverkar användarnas rätt att få tillgång till effektiva rättsmedel.

| — | Om det efter prövning och motanmälan har fastställts att den anmälda handlingen eller informationen inte är olaglig bör den onlinebaserade förmedlaren återställa det innehåll som avlägsnats eller tillfälligt dragits in utan onödigt dröjsmål eller låta användaren ladda upp det på nytt. |
| --- | --- |

—

Om det efter prövning och motanmälan har fastställts att den anmälda handlingen eller informationen inte är olaglig bör den onlinebaserade förmedlaren återställa det innehåll som avlägsnats eller tillfälligt dragits in utan onödigt dröjsmål eller låta användaren ladda upp det på nytt.

| — | När en anmälan görs, bestrids eller tas emot bör alla berörda parter underrättas om både möjligheten att utnyttja en alternativ tvistlösningsmekanism och rätten att vända sig till en behörig nationell domstol. |
| --- | --- |

—

När en anmälan görs, bestrids eller tas emot bör alla berörda parter underrättas om både möjligheten att utnyttja en alternativ tvistlösningsmekanism och rätten att vända sig till en behörig nationell domstol.

| — | Mekanismerna för tvistlösning utanför domstol bör inte på något sätt påverka de rättigheter som de berörda parterna har att väcka talan vid domstol. |
| --- | --- |

—

Mekanismerna för tvistlösning utanför domstol bör inte på något sätt påverka de rättigheter som de berörda parterna har att väcka talan vid domstol.

3.   Insyn i mekanismen för anmälan och åtgärder

Mekanismen för anmälan och åtgärder bör vara transparent och allmänt tillgänglig. Därför bör onlinebaserade förmedlare ha en skyldighet att offentliggöra årliga rapporter som bör vara standardiserade och innehålla information om

| — | det totala antalet anmälningar som mottagits inom ramen för mekanismen för anmälan och åtgärder och vilken typ av innehåll de hänför sig till, |
| --- | --- |

—

det totala antalet anmälningar som mottagits inom ramen för mekanismen för anmälan och åtgärder och vilken typ av innehåll de hänför sig till,

| — | genomsnittlig svarstid per typ av innehåll, |
| --- | --- |

—

genomsnittlig svarstid per typ av innehåll,

| — | antalet felaktiga avlägsnanden, |
| --- | --- |

—

antalet felaktiga avlägsnanden,

| — | vilken typ av enheter som har ingett anmälningarna (privatpersoner, organisationer, företag, betrodda anmälare osv.) och det totala antalet anmälningar från dessa, |
| --- | --- |

—

vilken typ av enheter som har ingett anmälningarna (privatpersoner, organisationer, företag, betrodda anmälare osv.) och det totala antalet anmälningar från dessa,

| — | information om vilket slags olagligt innehåll det är frågan om eller för vilken typ av överträdelse det avlägsnades, |
| --- | --- |

—

information om vilket slags olagligt innehåll det är frågan om eller för vilken typ av överträdelse det avlägsnades,

| — | antalet bestridna beslut som onlinebaserade förmedlare har mottagit och hur de har hanterats, |
| --- | --- |

—

antalet bestridna beslut som onlinebaserade förmedlare har mottagit och hur de har hanterats,

| — | en beskrivning av den modell för innehållsgranskning som värdtjänstförmedlaren tillämpar samt av eventuella automatiserade verktyg, inbegripet meningsfull information om den använda logiken, |
| --- | --- |

—

en beskrivning av den modell för innehållsgranskning som värdtjänstförmedlaren tillämpar samt av eventuella automatiserade verktyg, inbegripet meningsfull information om den använda logiken,

| — | vilka åtgärder de vidtar med avseende på upprepade överträdelser för att säkerställa att åtgärderna är effektiva mot sådant systematiskt missbruk. |
| --- | --- |

—

vilka åtgärder de vidtar med avseende på upprepade överträdelser för att säkerställa att åtgärderna är effektiva mot sådant systematiskt missbruk.

När det gäller skyldigheten att offentliggöra och uppgifterna som ska ingå i denna rapport bör hänsyn tas till de onlinebaserade förmedlarnas storlek eller omfattningen av deras verksamhet och om de endast har begränsade resurser och expertis. Mikroföretag och nystartade företag bör endast vara skyldiga att uppdatera denna rapport om det sker en betydande förändring från ett år till ett annat.

Onlinebaserade förmedlare bör också offentliggöra information om sina förfaranden och tidsfristerna för berörda parters intervention, däribland hur lång tid den som laddat upp innehållet har på sig att svara med en motanmälan, den tid det tar för förmedlaren att informera båda parterna om utfallet av förfarandet och tidsfristen för olika former av överklagande av beslutet.

4.   Safe harbour-reglerna i artiklarna 12, 13 och 14 i e-handelsdirektivet

De nuvarande begränsade undantagen från ansvar för leverantörer av informationssamhällets tjänster (onlinebaserade förmedlare) som föreskrivs i artiklarna 12, 13 och 14 i e-handelsdirektivet bör skyddas och bibehållas i rättsakten om digitala tjänster.

5.   Aktiva och passiva värdtjänster

Undantagen i e-handelsdirektivet för förmedlare som spelar en neutral och passiv roll bör behållas i rättsakten om digitala tjänster och man bör ta itu med bristen på rättssäkerhet när det gäller begreppet ”aktiv roll” genom att domstolens rättspraxis på området kodifieras. Det bör också klargöras att värdtjänstleverantörerna spelar en aktiv roll när de skapar innehållet eller i viss utsträckning bidrar till att innehållet är olagligt, eller om det innebär att de tar över innehåll från tredje part som sitt eget, enligt genomsnittliga användares eller konsumenters bedömning.

Det bör säkerställas att frivilliga åtgärder som vidtas av onlinebaserade förmedlare för att ta itu med olagligt innehåll inte bör leda till att de anses spela en aktiv roll enbart på grundval av dessa åtgärder. Införandet av sådana åtgärder bör dock åtföljas av lämpliga skyddsåtgärder, och metoder för innehållsmoderering bör vara rättvisa, tillgängliga, icke-diskriminerande och transparenta.

Undantagen från ansvar för backend-tjänster och infrastrukturtjänster, som inte är parter i avtalsförbindelserna mellan onlinebaserade förmedlare och deras kunder och som endast genomför beslut som fattats av onlinebaserade förmedlare eller deras kunder, bör bibehållas i rättsakten om digitala tjänster.

6.   Förbud mot allmän övervakning – artikel 15 i e-handelsdirektivet

Förbudet mot en allmän övervakningsskyldighet i artikel 15 i det nuvarande e-handelsdirektivet bör bibehållas i rättsakten om digitala tjänster. Onlinebaserade förmedlare bör inte vara underkastade allmänna övervakningsskyldigheter.

VI.   NÄTBASERADE MARKNADSPLATSER

Rättsakten om digitala tjänster bör omfatta särskilda nya bestämmelser för nätbaserade marknadsplatser, för försäljning, marknadsföring eller leverans av produkter på nätet och för tillhandahållande av tjänster till konsumenter.

Dessa nya bestämmelser bör uppfylla följande krav:

| — | De ska vara förenliga med och komplettera en reform av direktivet om allmän produktsäkerhet. |
| --- | --- |

—

De ska vara förenliga med och komplettera en reform av direktivet om allmän produktsäkerhet.

| — | De ska vara tillämpliga på alla enheter som erbjuder och tillställer tjänster och/eller produkter till konsumenter i unionen, även om de är etablerade utanför unionen. |
| --- | --- |

—

De ska vara tillämpliga på alla enheter som erbjuder och tillställer tjänster och/eller produkter till konsumenter i unionen, även om de är etablerade utanför unionen.

| — | De ska särskilja nätbaserade marknadsplatser från andra typer av tjänsteleverantörer, inbegripet annan kompletterande förmedlingsverksamhet inom samma företagsverksamhet. Om en av de tjänster som ett företag tillhandahåller uppfyller de nödvändiga kriterierna för att anses utgöra en marknadsplats bör bestämmelserna vara tillämpliga fullt ut på den delen av verksamheten oberoende av företagets interna organisation. |
| --- | --- |

—

De ska särskilja nätbaserade marknadsplatser från andra typer av tjänsteleverantörer, inbegripet annan kompletterande förmedlingsverksamhet inom samma företagsverksamhet. Om en av de tjänster som ett företag tillhandahåller uppfyller de nödvändiga kriterierna för att anses utgöra en marknadsplats bör bestämmelserna vara tillämpliga fullt ut på den delen av verksamheten oberoende av företagets interna organisation.

| — | De ska säkerställa att nätbaserade marknadsplatser klargör från vilket land produkterna och tjänsterna säljs respektive tillhandahålls, oavsett om de tillhandahålls eller säljs av den marknadsplatsen, en tredje part eller en säljare som är etablerad inom eller utanför EU. |
| --- | --- |

—

De ska säkerställa att nätbaserade marknadsplatser klargör från vilket land produkterna och tjänsterna säljs respektive tillhandahålls, oavsett om de tillhandahålls eller säljs av den marknadsplatsen, en tredje part eller en säljare som är etablerad inom eller utanför EU.

| — | De ska säkerställa att nätbaserade marknadsplatser snabbt avlägsnar all känd vilseledande information från leverantören, inbegripet vilseledande underförstådda garantier och uttalanden från leverantören. |
| --- | --- |

—

De ska säkerställa att nätbaserade marknadsplatser snabbt avlägsnar all känd vilseledande information från leverantören, inbegripet vilseledande underförstådda garantier och uttalanden från leverantören.

| — | De ska säkerställa att nätbaserade marknadsplatser som erbjuder yrkesmässiga tjänster anger när ett yrke är reglerat i den mening som avses i direktiv 2005/36/EG så att konsumenterna både kan fatta väl underbyggda beslut och där så behövs kontrollera med relevant behörig myndighet om en yrkesutövare uppfyller kraven för en specifik yrkeskvalifikation. |
| --- | --- |

—

De ska säkerställa att nätbaserade marknadsplatser som erbjuder yrkesmässiga tjänster anger när ett yrke är reglerat i den mening som avses i direktiv 2005/36/EG så att konsumenterna både kan fatta väl underbyggda beslut och där så behövs kontrollera med relevant behörig myndighet om en yrkesutövare uppfyller kraven för en specifik yrkeskvalifikation.

| — | De ska säkerställa att nätbaserade marknadsplatser är transparenta och ansvarsskyldiga och att de samarbetar med de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, i syfte att identifiera situationer där risken för farliga produkter är stor och underrätta myndigheterna så snart de får kännedom om sådana produkter på sina plattformar. |
| --- | --- |

—

De ska säkerställa att nätbaserade marknadsplatser är transparenta och ansvarsskyldiga och att de samarbetar med de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna, i syfte att identifiera situationer där risken för farliga produkter är stor och underrätta myndigheterna så snart de får kännedom om sådana produkter på sina plattformar.

| — | De ska säkerställa att nätbaserade marknadsplatser kontrollerar mot unionens system för snabbt informationsutbyte om farliga konsumentprodukter (Rapex) och genomför stickprovskontroller på återkallade och farliga produkter och, där så är möjligt, vidtar lämpliga åtgärder beträffande de berörda produkterna. |
| --- | --- |

—

De ska säkerställa att nätbaserade marknadsplatser kontrollerar mot unionens system för snabbt informationsutbyte om farliga konsumentprodukter (Rapex) och genomför stickprovskontroller på återkallade och farliga produkter och, där så är möjligt, vidtar lämpliga åtgärder beträffande de berörda produkterna.

| — | När det via EU:s system för snabb varning, av nationella marknadskontrollmyndigheter, av tullmyndigheter eller av konsumentskyddsmyndigheter har konstaterats att produkter är osäkra och/eller förfalskade ska de säkerställa att produkter alltid snabbt avlägsnas från marknadsplatsen och senast inom två arbetsdagar från det att anmälan mottagits. |
| --- | --- |

—

När det via EU:s system för snabb varning, av nationella marknadskontrollmyndigheter, av tullmyndigheter eller av konsumentskyddsmyndigheter har konstaterats att produkter är osäkra och/eller förfalskade ska de säkerställa att produkter alltid snabbt avlägsnas från marknadsplatsen och senast inom två arbetsdagar från det att anmälan mottagits.

| — | De ska säkerställa att de nätbaserade marknadsplatserna informerar konsumenterna så snart en produkt som de har köpt på marknadsplatserna har tagits bort från respektive plattform efter att ha anmälts för bristande efterlevnad av EU:s bestämmelser om produktsäkerhet och konsumentskydd. Nätbaserade marknadsplatser ska också informera konsumenterna om eventuella säkerhetsproblem och om nödvändiga åtgärder för att säkerställa att återkallelser genomförs till fullo. |
| --- | --- |

—

De ska säkerställa att de nätbaserade marknadsplatserna informerar konsumenterna så snart en produkt som de har köpt på marknadsplatserna har tagits bort från respektive plattform efter att ha anmälts för bristande efterlevnad av EU:s bestämmelser om produktsäkerhet och konsumentskydd. Nätbaserade marknadsplatser ska också informera konsumenterna om eventuella säkerhetsproblem och om nödvändiga åtgärder för att säkerställa att återkallelser genomförs till fullo.

| — | De ska säkerställa att nätbaserade marknadsplatser vidtar åtgärder för att hantera personer som upprepade gånger erbjuder farliga produkter, i samarbete med myndigheterna i linje med förordningen om förbindelserna mellan plattformar och företag, och att de vidtar åtgärder för att förhindra att en farlig produkt som redan har tagits bort dyker upp på nytt. |
| --- | --- |

—

De ska säkerställa att nätbaserade marknadsplatser vidtar åtgärder för att hantera personer som upprepade gånger erbjuder farliga produkter, i samarbete med myndigheterna i linje med förordningen om förbindelserna mellan plattformar och företag, och att de vidtar åtgärder för att förhindra att en farlig produkt som redan har tagits bort dyker upp på nytt.

| — | De ska undersöka möjligheten att kräva att leverantörer som är etablerade i ett tredjeland upprättar en filial i unionen eller utser en rättslig företrädare som är etablerad i unionen och som kan hållas ansvarig för försäljning till europeiska konsumenter av produkter eller tjänster som inte följer unionens säkerhetsbestämmelser. |
| --- | --- |

—

De ska undersöka möjligheten att kräva att leverantörer som är etablerade i ett tredjeland upprättar en filial i unionen eller utser en rättslig företrädare som är etablerad i unionen och som kan hållas ansvarig för försäljning till europeiska konsumenter av produkter eller tjänster som inte följer unionens säkerhetsbestämmelser.

| — | De ska säkerställa att nätbaserade marknadsplatser bär ansvaret för skador som åsamkas konsumenterna och för underlåtenhet att vidta lämpliga åtgärder för att ta bort olagliga produkter efter att de fått kännedom om sådana olagliga produkter. |
| --- | --- |

—

De ska säkerställa att nätbaserade marknadsplatser bär ansvaret för skador som åsamkas konsumenterna och för underlåtenhet att vidta lämpliga åtgärder för att ta bort olagliga produkter efter att de fått kännedom om sådana olagliga produkter.

| — | De ska se till att nätbaserade marknadsplatser tillskrivs ansvar när de plattformarna har dominerande inflytande över leverantörer och väsentliga delar av de ekonomiska transaktionerna, såsom betalningsmedel, priser, standardvillkor eller beteende som syftar till att underlätta försäljningen av varor till konsumenter på EU-marknaden, när det inte finns någon tillverkare, importör eller distributör som är etablerad i EU som kan hållas ansvarig. |
| --- | --- |

—

De ska se till att nätbaserade marknadsplatser tillskrivs ansvar när de plattformarna har dominerande inflytande över leverantörer och väsentliga delar av de ekonomiska transaktionerna, såsom betalningsmedel, priser, standardvillkor eller beteende som syftar till att underlätta försäljningen av varor till konsumenter på EU-marknaden, när det inte finns någon tillverkare, importör eller distributör som är etablerad i EU som kan hållas ansvarig.

| — | De ska se till att nätbaserade marknadsplatser tillskrivs ansvar om marknadsplatsen inte har informerat konsumenten om att den faktiska leverantören av varorna eller tjänsterna är en tredje part, vilket medför att marknadsplatsen blir avtalsenligt ansvarig gentemot konsumenten. Ansvar bör även övervägas om marknadsplatsen medvetet tillhandahåller vilseledande information. |
| --- | --- |

—

De ska se till att nätbaserade marknadsplatser tillskrivs ansvar om marknadsplatsen inte har informerat konsumenten om att den faktiska leverantören av varorna eller tjänsterna är en tredje part, vilket medför att marknadsplatsen blir avtalsenligt ansvarig gentemot konsumenten. Ansvar bör även övervägas om marknadsplatsen medvetet tillhandahåller vilseledande information.

| — | De ska garantera att nätbaserade marknadsplatser har rätt till rättslig prövning gentemot en felande leverantör eller producent. |
| --- | --- |

—

De ska garantera att nätbaserade marknadsplatser har rätt till rättslig prövning gentemot en felande leverantör eller producent.

| — | De ska undersöka möjligheten att utvidga de åtaganden som gjorts av vissa återförsäljare inom e-handeln och kommissionen att avlägsna farliga eller förfalskade produkter från försäljning snabbare enligt de frivilliga åtagandeprogrammen ”åtaganden för produktsäkerhet” och ”samförståndsavtalet om försäljning av varumärkesförfalskade varor via internet”, och ange vilka av dessa åtaganden som skulle kunna bli obligatoriska. |
| --- | --- |

—

De ska undersöka möjligheten att utvidga de åtaganden som gjorts av vissa återförsäljare inom e-handeln och kommissionen att avlägsna farliga eller förfalskade produkter från försäljning snabbare enligt de frivilliga åtagandeprogrammen ”åtaganden för produktsäkerhet” och ”samförståndsavtalet om försäljning av varumärkesförfalskade varor via internet”, och ange vilka av dessa åtaganden som skulle kunna bli obligatoriska.

VII.   FÖRHANDSREGLERING AV SYSTEMVIKTIGA OPERATÖRER

Rättsakten om digitala tjänster bör omfatta ett förslag om ett nytt separat instrument för att säkerställa att den systemviktiga funktion som vissa nätbaserade plattformar har inte äventyrar den inre marknaden genom att otillbörligen utestänga innovativa nya marknadsaktörer, inbegripet små och medelstora företag, entreprenörer och uppstartsföretag, och därmed minska konsumenternas valmöjligheter.

Mot denna bakgrund bör rättsakten om digitala tjänster i synnerhet se till följande:

| — | En förhandsmekanism bör införas för att förhindra (i stället för att enbart avhjälpa) marknadsmisslyckanden till följd av ”systemviktiga operatörers” beteende i den digitala världen, på grundval av förordningen om förbindelserna mellan plattformar och företag. En sådan mekanism bör göra det möjligt för tillsynsmyndigheterna att vidta åtgärder mot dessa systemviktiga operatörer för att hantera marknadsmisslyckanden, utan att något brott mot konkurrensreglerna behöver ha skett. |
| --- | --- |

—

En förhandsmekanism bör införas för att förhindra (i stället för att enbart avhjälpa) marknadsmisslyckanden till följd av ”systemviktiga operatörers” beteende i den digitala världen, på grundval av förordningen om förbindelserna mellan plattformar och företag. En sådan mekanism bör göra det möjligt för tillsynsmyndigheterna att vidta åtgärder mot dessa systemviktiga operatörer för att hantera marknadsmisslyckanden, utan att något brott mot konkurrensreglerna behöver ha skett.

| — | Tillsynsmyndigheterna bör ges befogenhet att vidta proportionella och väl definierade åtgärder mot företag som har identifierats som ”systemviktiga operatörer”, på grundval av kriterierna i rättsakten om digitala tjänster och en sluten förteckning över de positiva och negativa åtgärder som dessa företag måste respektera och/eller avhålla sig från. I sin konsekvensbedömning bör kommissionen göra en grundlig analys av de olika problem som hittills observerats på marknaden, till exempel:






  — | bristen på driftskompatibilitet och lämpliga verktyg, data, sakkunskaper och resurser som används av de systemviktiga operatörerna för att göra det möjligt för konsumenterna att byta eller koppla upp sig mot och växla mellan digitala plattformar eller ekosystem på nätet, |
| --- | --- | --- |

—

Tillsynsmyndigheterna bör ges befogenhet att vidta proportionella och väl definierade åtgärder mot företag som har identifierats som ”systemviktiga operatörer”, på grundval av kriterierna i rättsakten om digitala tjänster och en sluten förteckning över de positiva och negativa åtgärder som dessa företag måste respektera och/eller avhålla sig från. I sin konsekvensbedömning bör kommissionen göra en grundlig analys av de olika problem som hittills observerats på marknaden, till exempel:

—

bristen på driftskompatibilitet och lämpliga verktyg, data, sakkunskaper och resurser som används av de systemviktiga operatörerna för att göra det möjligt för konsumenterna att byta eller koppla upp sig mot och växla mellan digitala plattformar eller ekosystem på nätet,

| — | praxis att systematiskt favorisera de egna tjänsterna, vilket gör det möjligt för de systemviktiga operatörerna att bättre synliggöra sina egna följdtjänster, |
| --- | --- |

—

praxis att systematiskt favorisera de egna tjänsterna, vilket gör det möjligt för de systemviktiga operatörerna att bättre synliggöra sina egna följdtjänster,

| — | den datainneslutning (data envelopment) som används för att överföra marknadsstyrka från en marknad till närliggande marknader, genom att ge företräde för de egna produkterna och tjänsterna och genom tillämpning av metoder som har som syfte att låsa konsumenterna, |
| --- | --- |

—

den datainneslutning (data envelopment) som används för att överföra marknadsstyrka från en marknad till närliggande marknader, genom att ge företräde för de egna produkterna och tjänsterna och genom tillämpning av metoder som har som syfte att låsa konsumenterna,

| — | den utbredda metoden att genom hänvisning till avtalsbestämmelser förbjuda utomstående företagsanvändare från att styra konsumenterna till sin egen webbplats, |
| --- | --- |

—

den utbredda metoden att genom hänvisning till avtalsbestämmelser förbjuda utomstående företagsanvändare från att styra konsumenterna till sin egen webbplats,

| — | den bristande insynen i de rekommendationssystem som används av systemviktiga operatörer, liksom i reglerna och kriterierna för hur sådana system fungerar. |
| --- | --- |

—

den bristande insynen i de rekommendationssystem som används av systemviktiga operatörer, liksom i reglerna och kriterierna för hur sådana system fungerar.

| — | De systemviktiga operatörerna bör ges möjlighet att visa att det berörda agerandet är motiverat. |
| --- | --- |

—

De systemviktiga operatörerna bör ges möjlighet att visa att det berörda agerandet är motiverat.

| — | Det bör klargöras att vissa regleringsåtgärder bör vidtas mot samtliga ”systemviktiga operatörer”, exempelvis krav på insyn i hur de bedriver sin verksamhet, i synnerhet hur de samlar in och använder data, och förbud för ”systemviktiga operatörer” att tillämpa metoder som försvårar för konsumenterna att byta leverantör eller växla mellan olika leverantörers tjänster, eller andra former av oberättigad diskriminering som utesluter eller missgynnar andra företag. |
| --- | --- |

—

Det bör klargöras att vissa regleringsåtgärder bör vidtas mot samtliga ”systemviktiga operatörer”, exempelvis krav på insyn i hur de bedriver sin verksamhet, i synnerhet hur de samlar in och använder data, och förbud för ”systemviktiga operatörer” att tillämpa metoder som försvårar för konsumenterna att byta leverantör eller växla mellan olika leverantörers tjänster, eller andra former av oberättigad diskriminering som utesluter eller missgynnar andra företag.

| — | Tillsynsmyndigheterna bör ges befogenhet att anta interimistiska åtgärder och utdöma straffpåföljder mot ”systemviktiga operatörer” som inte iakttar de lagstadgade skyldigheter som ålagts dem. |
| --- | --- |

—

Tillsynsmyndigheterna bör ges befogenhet att anta interimistiska åtgärder och utdöma straffpåföljder mot ”systemviktiga operatörer” som inte iakttar de lagstadgade skyldigheter som ålagts dem.

| — | Kommissionen bör ges befogenhet att slutgiltigt fatta beslut om huruvida en leverantör av informationssamhällets tjänster är en ”systemviktig operatör”, baserat på villkoren i förhandsmekanismen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör ges befogenhet att slutgiltigt fatta beslut om huruvida en leverantör av informationssamhällets tjänster är en ”systemviktig operatör”, baserat på villkoren i förhandsmekanismen.

| — | Användarna av ”systemviktiga operatörer” bör ges möjlighet att hålla sig informerade, att avaktivera och att effektivt kontrollera och bestämma vad för slags innehåll de vill se. Användarna bör också få ordentlig information om alla skäl till varför de föreslås ett visst innehåll. |
| --- | --- |

—

Användarna av ”systemviktiga operatörer” bör ges möjlighet att hålla sig informerade, att avaktivera och att effektivt kontrollera och bestämma vad för slags innehåll de vill se. Användarna bör också få ordentlig information om alla skäl till varför de föreslås ett visst innehåll.

| — | Det bör säkerställas efterlevnad av de rättigheter, skyldigheter och principer som föreskrivs i den allmänna dataskyddsförordningen, inbegripet avseende uppgiftsminimering, ändamålsbegränsning, inbyggt dataskydd och dataskydd som standard samt rättsliga grunder för behandlingen. |
| --- | --- |

—

Det bör säkerställas efterlevnad av de rättigheter, skyldigheter och principer som föreskrivs i den allmänna dataskyddsförordningen, inbegripet avseende uppgiftsminimering, ändamålsbegränsning, inbyggt dataskydd och dataskydd som standard samt rättsliga grunder för behandlingen.

| — | Det bör säkerställas att det föreligger lämpliga driftskompatibilitetsnivåer som ålägger ”systemviktiga operatörer” att dela lämpliga verktyg, data, sakkunskaper och resurser som används, i syfte att begränsa riskerna för låsning av användare och konsumenter och en konstgjord bindning av användare till en systemviktig operatör utan några realistiska möjligheter eller incitament att växla mellan digitala plattformar eller ekosystem på nätet. Som del av dessa åtgärder bör kommissionen undersöka olika tekniska lösningar och öppna standarder och protokoll, inbegripet möjligheten att använda ett tekniskt gränssnitt (gränssnitt för tillämpningsprogram) som gör det möjligt för användare från konkurrerande plattformar att ansluta sig till den systemviktiga operatören och utbyta information med den. Systemviktiga operatörer får inte göra kommersiellt bruk av uppgifter som de erhåller från tredje part i samband med driftskompatibilitetsverksamhet för ändamål som inte syftar till att möjliggöra denna verksamhet. Skyldigheter avseende driftskompatibilitet bör inte begränsa, hindra eller motverka förmedlarnas förmåga att åtgärda brister. |
| --- | --- |

—

Det bör säkerställas att det föreligger lämpliga driftskompatibilitetsnivåer som ålägger ”systemviktiga operatörer” att dela lämpliga verktyg, data, sakkunskaper och resurser som används, i syfte att begränsa riskerna för låsning av användare och konsumenter och en konstgjord bindning av användare till en systemviktig operatör utan några realistiska möjligheter eller incitament att växla mellan digitala plattformar eller ekosystem på nätet. Som del av dessa åtgärder bör kommissionen undersöka olika tekniska lösningar och öppna standarder och protokoll, inbegripet möjligheten att använda ett tekniskt gränssnitt (gränssnitt för tillämpningsprogram) som gör det möjligt för användare från konkurrerande plattformar att ansluta sig till den systemviktiga operatören och utbyta information med den. Systemviktiga operatörer får inte göra kommersiellt bruk av uppgifter som de erhåller från tredje part i samband med driftskompatibilitetsverksamhet för ändamål som inte syftar till att möjliggöra denna verksamhet. Skyldigheter avseende driftskompatibilitet bör inte begränsa, hindra eller motverka förmedlarnas förmåga att åtgärda brister.

| — | Det måste säkerställas att den nya förhandsmekanismen inte påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna, bland annat i fråga om bruket att ge sig själv företräde och om övergripande vertikal integrering, och att bägge politiska verktyg är helt oberoende. |
| --- | --- |

—

Det måste säkerställas att den nya förhandsmekanismen inte påverkar tillämpningen av konkurrensreglerna, bland annat i fråga om bruket att ge sig själv företräde och om övergripande vertikal integrering, och att bägge politiska verktyg är helt oberoende.

VIII.   TILLSYN, SAMARBETE OCH EFTERLEVNAD

Rättsakten om digitala tjänster bör stärka tillsynen och efterlevnaden av de befintliga reglerna och stärka klausulen om den inre marknaden i dess egenskap av grundpelare för den digitala inre marknaden, genom att komplettera den med en ny samarbetsmekanism som ska förbättra informationsutbytet, samarbetet och det ömsesidiga förtroendet och, på begäran, det ömsesidiga biståndet mellan medlemsstaterna, i synnerhet mellan myndigheterna i hemlandet där tjänsteleverantören är etablerad och myndigheterna i värdlandet där leverantören erbjuder sina tjänster.

Kommissionen bör göra en noggrann konsekvensanalys för att bedöma vilken tillsyns- och efterlevnadsmodell som är den bäst lämpade för tillämpningen av bestämmelserna avseende rättsakten om digitala tjänster, samtidigt som subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras.

I sin konsekvensanalys bör kommissionen titta på befintliga modeller, såsom nätverket för konsumentskyddssamarbete (CPC), den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster (Erga), Europeiska dataskyddsstyrelsen (EDPB) och Europeiska konkurrensnätverket, och överväga antagandet av ett hybridsystem för tillsyn.

Detta hybridsystem för tillsyn, som ska bygga på EU-samordning i samarbete med ett nätverk av nationella myndigheter, bör förbättra övervakningen och tillämpningen av rättsakten om digitala tjänster, stärka efterlevnaden, inbegripet genom böter och andra påföljder eller åtgärder, och bör kunna genomföra granskningar av förmedlare och plattformar. Vid behov bör den också lösa gränsöverskridande tvister mellan de nationella myndigheterna, ta upp komplicerade gränsöverskridande frågor, tillhandahålla rådgivning och vägledning och godkänna unionstäckande koder och beslut. Tillsammans med de nationella myndigheterna bör den även kunna starta initiativ om och utredningar av gränsöverskridande frågor. Kommissionen ska även i fortsättningen ha det yttersta ansvaret för att utöva tillsyn över medlemsstaternas skyldigheter.

Kommissionen bör rapportera till Europaparlamentet och rådet, och tillsammans med de nationella myndigheterna upprätthålla en offentlig ”resultattavla över plattformar” med relevant information om efterlevnaden av rättsakten om digitala tjänster. Kommissionen bör främja och stödja skapandet och upprätthållandet av ett europeiskt forskningsarkiv för att underlätta delandet för forskningsändamål av data med offentliga institutioner, forskare, icke-statliga organisationer och universitet.

Beträffande självreglering bör rättsakten om digitala tjänster även introducera nya moment i fråga om efterlevnad i artikel 16 i e-handelsdirektivet.

---

(1)  Bestämmelser i direktiv (EU) 2019/770 och direktiv (EU) 2019/771.

(2)  Rådets direktiv 93/13/EEG av den 5 april 1993 om oskäliga villkor i konsumentavtal, senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/2161 av den 27 november 2019 om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 98/6/EG, 2005/29/EG och 2011/83/EU vad gäller bättre upprätthållande och modernisering av unionens konsumentskyddsregler (EUT L 328, 18.12.2019, s. 7).

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter och om ändring av rådets direktiv 93/13/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/44/EG och om upphävande av rådets direktiv 85/577/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG (EUT L 304, 22.11.2011, s. 64).

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/958 av den 28 juni 2018 om proportionalitetsprövning före antagandet av ny reglering av yrken (
  EUT L 173, 9.7.2018, s. 25).

---

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/31

---

P9_TA(2020)0273

Rättsakten om digitala tjänster: anpassning av handels- och civilrättsliga regler för kommersiella enheter som är verksamma på nätet

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en rättsakt om digitala tjänster: anpassning av handels- och civilrättsliga regler för kommersiella enheter som är verksamma på nätet (2020/2019(INL))

(2021/C 404/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt artikel 10 i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna samt artikel 10 i Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 av den 20 juni 2019 om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 av den 20 juni 2019 om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (3) (den allmänna dataskyddsförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (3) (den allmänna dataskyddsförordningen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/52/EG av den 21 maj 2008 om vissa aspekter på medling på privaträttens område (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/52/EG av den 21 maj 2008 om vissa aspekter på medling på privaträttens område (5),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 6 juni 2018 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 6 juni 2018 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/334 av den 1 mars 2018 om åtgärder för att effektivt bekämpa olagligt innehåll online (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/334 av den 1 mars 2018 om åtgärder för att effektivt bekämpa olagligt innehåll online (6),

| — | med beaktande av konventionen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (7) och konventionen om erkännande och verkställighet av utländska skiljedomar, undertecknad den 10 juni 1958 i New York, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (7) och konventionen om erkännande och verkställighet av utländska skiljedomar, undertecknad den 10 juni 1958 i New York,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2018 om distribuerad databasteknik och blockkedjor: skapa förtroende genom disintermediering (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 oktober 2018 om distribuerad databasteknik och blockkedjor: skapa förtroende genom disintermediering (8),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 19 februari 2020En EU-strategi för data (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 19 februari 2020En EU-strategi för data (COM(2020)0066),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 25 maj 2016Onlineplattformar och den digitala inre marknaden – Möjligheter och utmaningar för Europa (COM(2016)0288), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 25 maj 2016Onlineplattformar och den digitala inre marknaden – Möjligheter och utmaningar för Europa (COM(2016)0288),

| — | med beaktande av studien med en bedömning av det europeiska mervärdet från utredningstjänstens enhet för europeiskt mervärde Digital Services Act: European added value assessment (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien med en bedömning av det europeiska mervärdet från utredningstjänstens enhet för europeiskt mervärde Digital Services Act: European added value assessment (9),

| — | med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0177/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0177/2020), och av följande skäl:

| A. | De digitala tjänsterna, som utgör en hörnsten i unionens ekonomi och är en försörjningskälla för ett stort antal medborgare, måste regleras på ett sätt som garanterar grundläggande rättigheter och andra medborgerliga rättigheter och samtidigt stöder utveckling och ekonomiska framsteg samt den digitala miljön och främjar förtroende på nätet genom att beakta användarnas och alla marknadsaktörers, inbegripet små och medelstora företags och nystartade företags, intressen. |
| --- | --- |

A.

De digitala tjänsterna, som utgör en hörnsten i unionens ekonomi och är en försörjningskälla för ett stort antal medborgare, måste regleras på ett sätt som garanterar grundläggande rättigheter och andra medborgerliga rättigheter och samtidigt stöder utveckling och ekonomiska framsteg samt den digitala miljön och främjar förtroende på nätet genom att beakta användarnas och alla marknadsaktörers, inbegripet små och medelstora företags och nystartade företags, intressen.

| B. | En del bestämmelser om onlineleverantörer av delningstjänster för innehåll och audiovisuella medietjänster har nyligen uppdaterats, särskilt genom direktiv (EU) 2018/1808 och direktiv (EU) 2019/790. Det finns ett antal centrala civil- och handelsrättsliga aspekter som inte har hanterats på ett tillfredsställande sätt i unionsrätten eller den nationella rätten och denna frågas betydelse har understrukits av den snabba och accelererande utvecklingen under de senaste årtiondena på området digitala tjänster, särskilt framväxten av nya affärsmodeller, ny teknik och den sociala verkligheten. I detta sammanhang krävs en genomgripande uppdatering av de grundläggande civil- och handelsrättsliga bestämmelser som är tillämpliga på kommersiella enheter som är verksamma på nätet. |
| --- | --- |

B.

En del bestämmelser om onlineleverantörer av delningstjänster för innehåll och audiovisuella medietjänster har nyligen uppdaterats, särskilt genom direktiv (EU) 2018/1808 och direktiv (EU) 2019/790. Det finns ett antal centrala civil- och handelsrättsliga aspekter som inte har hanterats på ett tillfredsställande sätt i unionsrätten eller den nationella rätten och denna frågas betydelse har understrukits av den snabba och accelererande utvecklingen under de senaste årtiondena på området digitala tjänster, särskilt framväxten av nya affärsmodeller, ny teknik och den sociala verkligheten. I detta sammanhang krävs en genomgripande uppdatering av de grundläggande civil- och handelsrättsliga bestämmelser som är tillämpliga på kommersiella enheter som är verksamma på nätet.

| C. | En del företag som erbjuder digitala tjänster har, på grund av starka datadrivna nätverkseffekter, en betydande marknadsstyrka som gör att de kan tvinga på användarna sina affärsmetoder och gör det allt svårare för andra aktörer, särskilt nystartade företag och små och medelstora företag, att konkurrera och för nya företag att till och med ta sig in på marknaden. |
| --- | --- |

C.

En del företag som erbjuder digitala tjänster har, på grund av starka datadrivna nätverkseffekter, en betydande marknadsstyrka som gör att de kan tvinga på användarna sina affärsmetoder och gör det allt svårare för andra aktörer, särskilt nystartade företag och små och medelstora företag, att konkurrera och för nya företag att till och med ta sig in på marknaden.

| D. | Retroaktivt genomdrivande av konkurrensrätten kan inte på egen hand ändamålsenligt ta itu med den inverkan som vissa onlineplattformars marknadsstyrka har, bland annat på den rättvisa konkurrensen på den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

D.

Retroaktivt genomdrivande av konkurrensrätten kan inte på egen hand ändamålsenligt ta itu med den inverkan som vissa onlineplattformars marknadsstyrka har, bland annat på den rättvisa konkurrensen på den digitala inre marknaden.

| E. | Värdplattformar för innehåll har utvecklats från att enbart användas för visning av innehåll till att utgöra sofistikerade organismer och marknadsaktörer, särskilt sociala nätverk som samlar in och utnyttjar användningsdata. Användarna har berättigade skäl att förvänta sig skäliga villkor när det gäller åtkomst, transparens, prissättning och konfliktlösning för användningen av sådana plattformar och för plattformarnas användning av användarnas uppgifter. Transparens kan bidra till att avsevärt öka förtroendet för digitala tjänster. |
| --- | --- |

E.

Värdplattformar för innehåll har utvecklats från att enbart användas för visning av innehåll till att utgöra sofistikerade organismer och marknadsaktörer, särskilt sociala nätverk som samlar in och utnyttjar användningsdata. Användarna har berättigade skäl att förvänta sig skäliga villkor när det gäller åtkomst, transparens, prissättning och konfliktlösning för användningen av sådana plattformar och för plattformarnas användning av användarnas uppgifter. Transparens kan bidra till att avsevärt öka förtroendet för digitala tjänster.

| F. | Värdplattformar för innehåll kan avgöra vilket innehåll som visas för deras användare, vilket på ett genomgripande sätt påverkar det sätt på vilket vi inhämtar och förmedlar information, så till den grad att värdplattformar för innehåll i praktiken har blivit offentliga platser i den digitala sfären. Offentliga platser måste förvaltas på ett sätt som dels skyddar allmänna intressen, dels respekterar användarnas grundläggande och medborgerliga rättigheter, särskilt rätten till yttrandefrihet och informationsfrihet. |
| --- | --- |

F.

Värdplattformar för innehåll kan avgöra vilket innehåll som visas för deras användare, vilket på ett genomgripande sätt påverkar det sätt på vilket vi inhämtar och förmedlar information, så till den grad att värdplattformar för innehåll i praktiken har blivit offentliga platser i den digitala sfären. Offentliga platser måste förvaltas på ett sätt som dels skyddar allmänna intressen, dels respekterar användarnas grundläggande och medborgerliga rättigheter, särskilt rätten till yttrandefrihet och informationsfrihet.

| G. | Att upprätthålla lagen i den digitala världen innebär inte bara ett effektivt genomdrivande av grundläggande rättigheter, framför allt yttrandefrihet och informationsfrihet, integritet, skydd och säkerhet, icke-diskriminering, respekt för egendom och immateriella rättigheter, utan också tillgång till rättslig prövning och korrekta rättsförfaranden. Delegering av antingen beslut om innehålls laglighet eller av brottsbekämpande befogenheter till privata företag kan undergräva transparens och korrekta rättsförfaranden, vilket leder till en fragmenterad strategi. Därför krävs det ett påskyndat rättsligt förfarande med tillräckliga garantier för att se till att effektiva rättsmedel finns till hands. |
| --- | --- |

G.

Att upprätthålla lagen i den digitala världen innebär inte bara ett effektivt genomdrivande av grundläggande rättigheter, framför allt yttrandefrihet och informationsfrihet, integritet, skydd och säkerhet, icke-diskriminering, respekt för egendom och immateriella rättigheter, utan också tillgång till rättslig prövning och korrekta rättsförfaranden. Delegering av antingen beslut om innehålls laglighet eller av brottsbekämpande befogenheter till privata företag kan undergräva transparens och korrekta rättsförfaranden, vilket leder till en fragmenterad strategi. Därför krävs det ett påskyndat rättsligt förfarande med tillräckliga garantier för att se till att effektiva rättsmedel finns till hands.

| H. | Automatiserade verktyg kan för närvarande inte på ett tillförlitligt sätt skilja olagligt innehåll från innehåll som är lagligt i en given kontext. Mekanismer för automatisk upptäckt och automatiskt avlägsnande av innehåll kan därför väcka berättigade frågor om laglighet, särskilt när det gäller eventuella begränsningar av yttrandefriheten och informationsfriheten, som skyddas enligt artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Användningen av automatiserade mekanismer bör därför vara proportionell, endast omfatta motiverade fall och följa transparenta förfaranden. |
| --- | --- |

H.

Automatiserade verktyg kan för närvarande inte på ett tillförlitligt sätt skilja olagligt innehåll från innehåll som är lagligt i en given kontext. Mekanismer för automatisk upptäckt och automatiskt avlägsnande av innehåll kan därför väcka berättigade frågor om laglighet, särskilt när det gäller eventuella begränsningar av yttrandefriheten och informationsfriheten, som skyddas enligt artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Användningen av automatiserade mekanismer bör därför vara proportionell, endast omfatta motiverade fall och följa transparenta förfaranden.

| I. | Artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna skyddar också mediernas frihet och mångfald, och medierna blir allt mer beroende av onlineplattformar för att nå ut till sin publik. |
| --- | --- |

I.

Artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna skyddar också mediernas frihet och mångfald, och medierna blir allt mer beroende av onlineplattformar för att nå ut till sin publik.

| J. | De flesta européer använder digitala tjänster dagligen, men tjänsterna omfattas av en allt bredare uppsättning regler i hela unionen, vilket leder till en betydande fragmentering av marknaden och därmed till rättsosäkerhet för europeiska användare och tjänster som är verksamma över gränserna. De civilrättsliga system som reglerar de metoder som värdplattformar för innehåll tillämpar för innehållshantering bygger på vissa sektorsspecifika bestämmelser på unionsnivå och nationell nivå, med betydande skillnader i de skyldigheter som dessa tillämpade civilrättsliga system föreskriver samt i deras mekanismer för kontroll av efterlevnaden. Denna situation har lett till en fragmenterad uppsättning regler för den digitala inre marknaden, vilket kräver ett svar på unionsnivå. |
| --- | --- |

J.

De flesta européer använder digitala tjänster dagligen, men tjänsterna omfattas av en allt bredare uppsättning regler i hela unionen, vilket leder till en betydande fragmentering av marknaden och därmed till rättsosäkerhet för europeiska användare och tjänster som är verksamma över gränserna. De civilrättsliga system som reglerar de metoder som värdplattformar för innehåll tillämpar för innehållshantering bygger på vissa sektorsspecifika bestämmelser på unionsnivå och nationell nivå, med betydande skillnader i de skyldigheter som dessa tillämpade civilrättsliga system föreskriver samt i deras mekanismer för kontroll av efterlevnaden. Denna situation har lett till en fragmenterad uppsättning regler för den digitala inre marknaden, vilket kräver ett svar på unionsnivå.

| K. | Den nuvarande affärsmodellen för vissa värdplattformar för innehåll består av att främja innehåll som sannolikt kommer att dra till sig användarnas uppmärksamhet och därför generera mer data för profilering i syfte att erbjuda effektivare riktad reklam och därmed öka vinsten. Denna profilering i kombination med riktad reklam kan leda till en förstärkning av innehåll som syftar till att utnyttja känslor och som ofta uppmuntrar till och underlättar sensationalism i system för nyhetsflöden och rekommendationer, vilket resulterar i en eventuell manipulering av användarna. |
| --- | --- |

K.

Den nuvarande affärsmodellen för vissa värdplattformar för innehåll består av att främja innehåll som sannolikt kommer att dra till sig användarnas uppmärksamhet och därför generera mer data för profilering i syfte att erbjuda effektivare riktad reklam och därmed öka vinsten. Denna profilering i kombination med riktad reklam kan leda till en förstärkning av innehåll som syftar till att utnyttja känslor och som ofta uppmuntrar till och underlättar sensationalism i system för nyhetsflöden och rekommendationer, vilket resulterar i en eventuell manipulering av användarna.

| L. | Att erbjuda användarna kontextuella annonser kräver mindre användardata jämfört med riktad beteendestyrd annonsering och är därför mindre inkräktande. |
| --- | --- |

L.

Att erbjuda användarna kontextuella annonser kräver mindre användardata jämfört med riktad beteendestyrd annonsering och är därför mindre inkräktande.

| M. | Det är upp till värdplattformen för innehåll att välja vilken algoritmisk logik som ska ligga bakom rekommendationssystem, jämförelsetjänster, innehållskuratering eller reklamplacering, och det finns liten möjlighet till offentlig tillsyn, vilket väcker frågor om ansvarsskyldighet och transparens. |
| --- | --- |

M.

Det är upp till värdplattformen för innehåll att välja vilken algoritmisk logik som ska ligga bakom rekommendationssystem, jämförelsetjänster, innehållskuratering eller reklamplacering, och det finns liten möjlighet till offentlig tillsyn, vilket väcker frågor om ansvarsskyldighet och transparens.

| N. | Värdplattformar för innehåll med betydande marknadsstyrka gör det möjligt för deras användare att använda sina profiler för att logga in på tredje parters webbplatser, så att värdplattformarna därmed kan spåra användarnas verksamhet även utanför den egna plattformsmiljön, vilket utgör en konkurrensfördel när det gäller tillgång till data för algoritmer för innehållskuratering. |
| --- | --- |

N.

Värdplattformar för innehåll med betydande marknadsstyrka gör det möjligt för deras användare att använda sina profiler för att logga in på tredje parters webbplatser, så att värdplattformarna därmed kan spåra användarnas verksamhet även utanför den egna plattformsmiljön, vilket utgör en konkurrensfördel när det gäller tillgång till data för algoritmer för innehållskuratering.

| O. | Så kallade smarta kontrakt – vilka bygger på teknik för distribuerade liggare, inklusive blockkedjor, som möjliggör en decentraliserad och fullständigt spårbar registerhållning och självexekvering – används inom ett antal områden utan någon ordentlig rättslig ram. Det råder osäkerhet i fråga om sådana avtals laglighet och verkställbarhet i gränsöverskridande situationer. |
| --- | --- |

O.

Så kallade smarta kontrakt – vilka bygger på teknik för distribuerade liggare, inklusive blockkedjor, som möjliggör en decentraliserad och fullständigt spårbar registerhållning och självexekvering – används inom ett antal områden utan någon ordentlig rättslig ram. Det råder osäkerhet i fråga om sådana avtals laglighet och verkställbarhet i gränsöverskridande situationer.

| P. | Plattformarnas icke förhandlingsbara allmänna villkor anger ofta både tillämplig rätt och behöriga domstolar utanför unionen, vilket kan utgöra ett hinder för tillgången till rättslig prövning. I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1215/2012 av den 12 december 2012 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (10) fastställs regler för domstols behörighet. I den allmänna dataskyddsförordningen klargörs den registrerades rätt till privata verkställighetsåtgärder direkt mot den personuppgiftsansvarige eller personuppgiftsbiträdet, oavsett om behandlingen äger rum i unionen eller inte och oavsett om den personuppgiftsansvarige är etablerad i unionen eller inte. I artikel 79 i den allmänna dataskyddsförordningen föreskrivs att talan ska väckas vid domstolarna i den medlemsstat där den personuppgiftsansvarige eller personuppgiftsbiträdet är etablerad, alternativt, där den registrerade har sin hemvist. |
| --- | --- |

P.

Plattformarnas icke förhandlingsbara allmänna villkor anger ofta både tillämplig rätt och behöriga domstolar utanför unionen, vilket kan utgöra ett hinder för tillgången till rättslig prövning. I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1215/2012 av den 12 december 2012 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (10) fastställs regler för domstols behörighet. I den allmänna dataskyddsförordningen klargörs den registrerades rätt till privata verkställighetsåtgärder direkt mot den personuppgiftsansvarige eller personuppgiftsbiträdet, oavsett om behandlingen äger rum i unionen eller inte och oavsett om den personuppgiftsansvarige är etablerad i unionen eller inte. I artikel 79 i den allmänna dataskyddsförordningen föreskrivs att talan ska väckas vid domstolarna i den medlemsstat där den personuppgiftsansvarige eller personuppgiftsbiträdet är etablerad, alternativt, där den registrerade har sin hemvist.

| Q. | Tillgång till och utvinning av icke-persondata är en viktig faktor för den digitala ekonomins tillväxt. Genom att undanröja inlåsningseffekter kan lämpliga rättsliga standarder och dataskyddsåtgärder avseende datans interoperabilitet spela en viktig roll för att säkerställa rättvisa marknadsvillkor. |
| --- | --- |

Q.

Tillgång till och utvinning av icke-persondata är en viktig faktor för den digitala ekonomins tillväxt. Genom att undanröja inlåsningseffekter kan lämpliga rättsliga standarder och dataskyddsåtgärder avseende datans interoperabilitet spela en viktig roll för att säkerställa rättvisa marknadsvillkor.

| R. | Det är viktigt att bedöma möjligheten att ge en europeisk enhet ansvaret för att säkerställa en harmoniserad strategi för genomförandet av rättsakten om digitala tjänster i hela unionen, underlätta samordningen på nationell nivå samt ta itu med de nya möjligheter och utmaningar, särskilt sådana av gränsöverskridande karaktär, som den pågående tekniska utvecklingen ger upphov till. |
| --- | --- |

R.

Det är viktigt att bedöma möjligheten att ge en europeisk enhet ansvaret för att säkerställa en harmoniserad strategi för genomförandet av rättsakten om digitala tjänster i hela unionen, underlätta samordningen på nationell nivå samt ta itu med de nya möjligheter och utmaningar, särskilt sådana av gränsöverskridande karaktär, som den pågående tekniska utvecklingen ger upphov till.

Rättsakten om digitala tjänster

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan onödigt dröjsmål lägga fram ett antal lagstiftningsförslag som inrättar en rättsakt om digitala tjänster med ett lämpligt tillämpningsområde i materiellt, personellt och territoriellt hänseende, definierar de viktigaste begreppen och inbegriper rekommendationerna enligt bilagan till denna resolution. Utan att det påverkar de närmare detaljerna i de framtida lagstiftningsförslagen anser parlamentet att artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt bör utgöra den rättsliga grunden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet föreslår att rättsakten om digitala tjänster inbegriper en förordning som fastställer avtalsrättigheter i fråga om innehållshantering, föreskriver transparenta, rättvisa, bindande och enhetliga standarder och förfaranden för innehållsmoderering samt garanterar åtkomlig och oberoende tillgång till rättslig prövning. Parlamentet betonar att lagstiftningsförslag bör vara evidensbaserade och sträva efter att undanröja nuvarande hinder – och förebygga eventuella nya omotiverade sådana – för onlineplattformars tillhandahållande av digitala tjänster och samtidigt stärka skyddet för konsumenter och medborgare. Parlamentet anser att lagstiftningsförslagen bör syfta till att uppnå hållbar och smart tillväxt, hantera tekniska utmaningar och säkerställa att den digitala inre marknaden är rättvis och säker för alla. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet föreslår vidare att de föreslagna åtgärderna för innehållsmoderering bara ska tillämpas på olagligt innehåll och inte på innehåll som endast är skadligt. Parlamentet föreslår därför att förordningen ska innehålla universella kriterier för att fastställa plattformars marknadsstyrka i syfte att ge en tydlig definition av vad som utgör en plattform med betydande marknadsstyrka och därmed avgöra huruvida vissa värdplattformar för innehåll som inte har någon betydande marknadsstyrka kan undantas från vissa bestämmelser. Parlamentet understryker att den ram som fastställs i rättsakten om digitala tjänster bör vara hanterbar för småföretag, små och medelstora företag och nystartade företag och därför bör omfatta proportionella skyldigheter för alla sektorer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet föreslår att rättsakten om digitala tjänster inför en skyldighet för leverantörer av digitala tjänster som är etablerade utanför unionen att utse en rättslig företrädare för användares intresse i unionen, som kan ta emot klagomål, i syfte att till exempel göra det möjligt för konsumenter att få sin sak prövad i händelse av felaktig eller vilseledande reklam, och att göra denna företrädares kontaktuppgifter synlig och tillgänglig på den webbplats som tillhör leverantören av digitala tjänster. |
| --- | --- |

4.

Rättigheter i fråga om innehållsmoderering

| 5. | Europaparlamentet betonar att ansvaret för att lagen upprätthålls måste vila på offentliga myndigheter. Parlamentet anser att det slutliga beslutet om lagligheten i användarskapat innehåll måste fattas av ett oberoende rättsväsende och inte av en privat kommersiell enhet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet vidhåller att förordningen måste inbegripa ett förbud mot metoder för innehållsmoderering som är diskriminerande eller medför utnyttjande och utestängning, särskilt gentemot de mest utsatta, och som alltid respekterar användarnas grundläggande rättigheter och friheter, särskilt deras yttrandefrihet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller vikten av att bättre skydda konsumenterna genom att tillhandahålla tillförlitlig och transparent information om exempel på otillbörliga metoder, såsom fabricerade vilseledande påståenden och bedrägerier. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet rekommenderar att tillämpningen av förordningen noggrant bör övervakas av en europeisk enhet som har till uppgift att se till att värdplattformar för innehåll följer bestämmelserna i förordningen, särskilt genom att övervaka efterlevnaden av de standarder som fastställts för innehållshantering på grundval av transparensrapporter och övervakningsalgoritmer som används av värdplattformar för innehåll för innehållshantering. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten att antingen utse en befintlig eller ny europeisk byrå eller ett befintligt eller nytt europeiskt organ eller själv samordna ett nätverk av nationella myndigheter för att utföra dessa uppgifter (den europeiska enheten). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet föreslår att värdplattformar för innehåll regelbundet lämnar omfattande transparensrapporter till den europeiska enheten som utgår från en konsekvent metod och bedöms på grundval av relevanta resultatindikatorer, och som inbegriper deras innehållspolicy och huruvida deras villkor stämmer överens med bestämmelserna i rättsakten om digitala tjänster. Parlamentet föreslår vidare att värdplattformar för innehåll offentliggör och på ett enkelt och tillgängligt sätt tillgängliggör dessa rapporter och policyn för innehållshantering i en allmänt tillgänglig databas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet begär att värdplattformar för innehåll med betydande marknadsstyrka ska utvärdera vilken risk som deras policy för innehållshantering av lagligt innehåll utgör för samhället, särskilt med avseende på dess inverkan på de grundläggande rättigheterna, och inleda en dialog två gånger om året med den europeiska enheten och de relevanta nationella myndigheterna på grundval av framlagda transparensrapporter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna tillhandahåller oberoende tvistlösningsorgan med uppgift att lösa tvister som rör innehållsmoderering. För att skydda anonyma publikationer och allmänintresset anser parlamentet att inte bara den användare som laddat upp det innehåll som är föremål för en tvist, utan även en tredje part, till exempel en ombudsman, som agerar med ett legitimt intresse, bör kunna ifrågasätta beslut om innehållsmoderering. Parlamentet bekräftar användarnas rätt till ytterligare rättslig prövning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet intar den fasta ståndpunkten att rättsakten om digitala tjänster inte får tvinga värdplattformar för innehåll att använda någon form av helautomatiserad förhandskontroll av innehåll om inte annat anges i befintlig unionsrätt, och anser att mekanismer som används frivilligt av plattformarna inte får leda till några åtgärder i form av förhandskontroller som bygger på automatiserade verktyg eller uppladdningsfiltrering av innehåll och måste bli föremål för revision av den europeiska byrån för att säkerställa överensstämmelse med rättsakten om digitala tjänster. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att värdplattformar för innehåll måste vara transparenta i behandlingen av algoritmer och de data som används för att träna dem. |
| --- | --- |

13.

Rättigheter avseende innehållskuratering, data och onlinereklam

| 14. | Europaparlamentet anser att användarinriktad förstärkning av innehåll som bygger på de åsikter eller ståndpunkter som uttrycks i sådant innehåll är en av de mest skadliga metoderna i det digitala samhället, särskilt när sådant innehålls synlighet förstärks på grundval av tidigare användarinteraktion med annat förstärkt innehåll och i syfte att optimera användarprofiler för riktad reklam. Parlamentet är bekymrat över att sådana metoder bygger på genomgripande spårning och datautvinning. Kommissionen uppmanas att analysera vilken inverkan sådana metoder har och att vidta lämpliga lagstiftningsåtgärder. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att användningen av riktad reklam måste regleras striktare, till förmån för mindre inkräktande former av reklam som inte kräver någon spårning av användares interaktion med innehåll, och att villkoret för att beteendestyrd annonsering får visas för användarna bör vara att de ger sitt fria, specifika, informerade och otvetydiga samtycke till det. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar de befintliga bestämmelser som rör riktad reklam i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (11). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet rekommenderar därför att rättsakten om digitala tjänster fastställer tydliga gränser och inför transparensregler i fråga om villkoren för ackumulering av data för erbjudanden om riktad reklam samt i fråga om sådan riktad reklams funktion och ansvarsskyldighet, särskilt när data spåras på tredjeparters webbplatser. Parlamentet vidhåller att det behövs nya åtgärder för upprättande av en ram för förbindelserna mellan plattformar och konsumenter vad avser transparensbestämmelser i fråga om reklam, digital puffning och förmånsbehandling. Kommissionen uppmanas att undersöka möjligheten att reglera riktad reklam, vilket omfattar en utfasning som leder till ett förbud. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att rättsakten om digitala tjänster, i linje med principen om uppgiftsminimering och för att förhindra obehörigt utlämnande, identitetsstöld och andra former av missbruk av personuppgifter, bör föreskriva rätten att använda digitala tjänster anonymt när detta är tekniskt möjligt. Kommissionen uppmanas att begära av värdplattformar för innehåll att de kontrollerar identiteten på de annonsörer med vilka de har en affärsförbindelse för att säkerställa att annonsörerna kan ställas till svars ifall det marknadsförda innehållet visar sig vara olagligt. Parlamentet rekommenderar därför att rättsakten om digitala tjänster innehåller rättsliga bestämmelser som hindrar plattformar från att kommersiellt utnyttja tredjepartsdata i konkurrenssituationer med dessa tredje parter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet beklagar den rådande informationsasymmetrin mellan värdplattformar för innehåll och offentliga myndigheter, och efterfrågar ett förenklat utbyte av nödvändig information. Parlamentet betonar att i linje med rättspraxis om metadata från kommunikation måste offentliga myndigheter ges tillgång till en användares metadata endast för att utreda personer som misstänks för grova brott och med på förhand inhämtat domstolsgodkännande. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet rekommenderar att leverantörer som stöder en enda inloggningstjänst och har en betydande marknadsstyrka också bör vara skyldiga att stödja åtminstone ett öppet och decentraliserat identitetshanteringssystem som bygger på ett öppet ramverk. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå gemensamma EU-standarder för nationella system som tillhandahålls av medlemsstaterna, särskilt när det gäller dataskyddsstandarder och gränsöverskridande interoperabilitet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma möjligheten att fastställa rättvisa avtalsvillkor för att underlätta datadelning och öka transparensen i syfte att åtgärda obalanser i marknadsstyrkan. Parlamentet föreslår därför att man undersöker möjligheter för att underlätta datans interoperabilitet, interkonnektivitet och portabilitet. Parlamentet påpekar att datadelning bör åtföljas av adekvata och lämpliga skyddsåtgärder, inbegripet effektiv anonymisering av personuppgifter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet rekommenderar att det i rättsakten om digitala tjänster ställs krav på att plattformar med betydande marknadsstyrka tillhandahåller ett programmeringsgränssnitt, genom vilket tredjepartsplattformar och deras användare kan interagera med de huvudsakliga funktionerna och användarna av den plattform som tillhandahåller programmeringsgränssnittet, inbegripet tredjepartstjänster som utformats för att förbättra och anpassa användarupplevelsen, särskilt genom tjänster som anpassar sekretessinställningar och preferenser för innehållskuratering. Parlamentet föreslår att plattformarna offentligt dokumenterar alla programmeringsgränssnitt som de gör tillgängliga i syfte att möjliggöra interoperabiliteten och interkonnektiviteten för olika tjänster. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet stöder däremot helt och fullt åsikten att plattformar med betydande marknadsstyrka som tillhandahåller ett programmeringsgränssnitt inte får dela, behålla, monetarisera eller använda någon av de uppgifter som erhålls från tredjepartstjänster. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att skyldigheter som rör interoperabilitet och interkonnektivitet inte får begränsa, hindra eller försena värdplattformarnas förmåga att lösa säkerhetsfrågor, och att behovet av att lösa säkerhetsfrågor inte heller bör leda till ett onödigt avbrytande av det programmeringsgränssnitt som tillhandahåller interoperabilitet och interkonnektivitet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att bestämmelserna om interoperabilitet och interkonnektivitet måste respektera all relevant dataskyddsrätt. Parlamentet rekommenderar i detta avseende att plattformar enligt rättsakten om digitala tjänster ska vara skyldiga att se till att de bestämmelser om dataportabilitet som fastställs i artikel 20.2 i den allmänna dataskyddsförordningen är tekniskt genomförbara. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet vill se att värdplattformar för innehåll ger användarna en faktisk möjlighet att välja huruvida de i förväg samtycker till att bli visade riktad reklam eller inte på grundval av deras tidigare interaktion med innehåll på samma värdplattformar för innehåll eller på tredje parters webbplatser. Parlamentet understryker att denna valmöjlighet måste presenteras på ett tydligt och begripligt sätt och att ett avböjande svar inte får leda till att plattformens funktioner avaktiveras. Parlamentet betonar att samtycke till riktad reklam inte får anses ha getts frivilligt eller vara giltigt om databehandling utgör ett villkor för åtkomst till tjänsten. Parlamentet bekräftar på nytt att riktad reklam enligt direktiv 2002/58/EG omfattas av ett aktivt beslut och att sådan reklam annars är förbjuden. Parlamentet konstaterar att eftersom en individs aktiviteter på internet möjliggör djup insikt i dennes beteende och gör det möjligt att manipulera individen i fråga, utgör allmän och urskillningslös insamling av personuppgifter beträffande varje användning av en digital tjänst ett oproportionellt ingrepp i rätten till personlig integritet. Parlamentet bekräftar att användare har rätt att inte utsättas för genomgripande spårning när de använder digitala tjänster. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på samma sätt säkerställa att konsumenterna fortfarande kan använda en ansluten enhet för alla dess funktioner även om de drar tillbaka, respektive inte ger, sitt samtycke till att dela icke-operativa data med tillverkaren av enheten eller tredje part. Parlamentet framhåller på nytt behovet av transparens i avtalsvillkoren när det gäller möjligheten till datadelning med tredje part och omfattningen i detta sammanhang. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet efterfrågar vidare att användarna ska garanteras en lämplig grad av insyn i och inflytande över de kriterier som ligger till grund för att innehåll kurateras och görs synliga för dem. Parlamentet bekräftar att detta även bör inbegripa möjligheten att avstå från att det görs någon annan innehållskuratering än kronologisk ordning. Parlamentet påpekar att programmeringsgränssnitt som tillhandahålls av plattformar bör göra det möjligt för användarna att välja vilken programvara eller vilka tjänster som ligger till grund för innehållskurateringen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker av det är viktigt att rättsakten om digitala tjänster visar sig vara rättsligt sund och tillhandahåller effektivt skydd för barn i onlinemiljön, samtidigt som den inte inför allmänna övervaknings- eller filtreringsskyldigheter och säkerställer fullständig samordning och undviker överlappning med den allmänna dataskyddsförordningen och direktivet om audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att betalda annonser och betald placering i sponsrat innehåll bör anges på ett klart, koncist och begripligt sätt. Parlamentet föreslår att plattformar bör ange källan i samband med betalda annonser och sponsrat innehåll. Parlamentet föreslår därför att värdplattformar för innehåll offentliggör allt sponsrat innehåll och all sponsrad reklam och gör dem väl synliga för deras användare i ett reklamarkiv som är tillgängligt för allmänheten, med uppgift om vem som har betalat för dem och, i förekommande fall, på vems vägnar. Parlamentet betonar att detta inbegriper både direkta och indirekta betalningar och andra ersättningar som tjänsteleverantörerna erhåller. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att det, om relevanta uppgifter visar på en betydande klyfta mellan unionsbaserade och tredjelandsbaserade plattformar med avseende på vilseledande reklam och efterlevnadskontroller, är rimligt att överväga ytterligare alternativ för att se till att gällande lagar i unionen följs. Parlamentet betonar behovet av lika villkor för annonsörer från unionen och annonsörer från tredjeländer. |
| --- | --- |

31.

Bestämmelser om villkor, smarta kontrakt och blockkedjor samt internationell privaträtt

| 32. | Europaparlamentet noterar ökningen av så kallade smarta kontrakt, t.ex. kontrakt som bygger på teknik för distribuerade liggare utan en klar rättslig ram. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma utvecklingen och användningen av teknik för distribuerade liggare, däribland blockkedjor, och framför allt av smarta kontrakt, tillhandahålla vägledning för att säkerställa rättslig förutsebarhet för företag och konsumenter, särskilt avseende frågor om laglighet och verkställighet av smarta kontrakt i gränsöverskridande situationer, samt krav på attestering i tillämpliga fall, och att lägga fram förslag till en lämplig rättslig ram. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker att frågan huruvida de villkor som mellanhänder ålägger dem som använder deras tjänster är rättvisa samt frågan om villkorens överensstämmelse med gällande normer för grundläggande rättigheter måste bli föremål för rättslig omprövning. Parlamentet betonar att villkor som på oskäligt sätt begränsar användarnas grundläggande rättigheter, däribland rätten till personlig integritet och yttrandefrihet, inte bör vara bindande. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet begär att kommissionen undersöker formerna för att säkerställa en lämplig balans och jämlikhet mellan parterna i smarta avtal genom att ta hänsyn till den svagare partens enskilda farhågor eller allmänhetens farhågor, t.ex. sådana som rör kartellavtal. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa respekt för borgenärernas rättigheter vid insolvens och omstruktureringsförfaranden. Parlamentet rekommenderar starkt att smarta kontrakt inbegriper mekanismer som kan stoppa och vända fullgörandet av dem och tillhörande betalningar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i synnerhet uppdatera sitt befintliga vägledande dokument om Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter (12) för att klargöra om kommissionen anser att smarta kontrakt omfattas av undantaget i artikel 3.3. l i det direktivet, och i så fall under vilka omständigheter, och klargöra frågan om ångerrätten. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att blockkedjetekniken, och i synnerhet smarta kontrakt, måste användas i enlighet med antitrustregler och antitrustkrav, inbegripet de som förbjuder kartellavtal eller samordnade förfaranden. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att standardvillkor inte bör hindra faktisk tillgång till rättslig prövning i unionsdomstolar eller beröva unionens medborgare eller företag deras rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma huruvida skyddet av rätten till tillgång till uppgifter enligt internationell privaträtt är osäkert och leder till nackdelar för medborgare och företag i unionen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa att användningen av digitala tjänster i unionen helt och hållet styrs av unionsrätten, inom ramen för unionsdomstolarnas behörighet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar avslutningsvis att lagstiftningslösningar på dessa frågor bör finnas på unionsnivå ifall åtgärder på internationell nivå inte verkar vara genomförbara, eller om det finns en risk för att sådana åtgärder tar alltför lång tid för att förverkligas. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att tjänsteleverantörer som är etablerade i unionen inte får åläggas att avlägsna information som är laglig i deras ursprungsland eller göra den oåtkomlig. |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade rekommendationer till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  EUT L 186, 11.7.2019, s. 57.

(2)  EUT L 130, 17.5.2019, s. 92.

(3)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(4)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(5)  EUT L 136, 24.5.2008, s. 3.

(6)  EUT L 63, 6.3.2018, s. 50.

(7)  EUT L 339, 21.12.2007, s. 3.

(8)  EUT C 11, 13.1.2020, s. 7.

(9)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/654180/EPRS_STU(2020)654180_EN.pdf

(10)  EUT L 351, 20.12.2012, s. 1.

(11)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(12)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 64.

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN:

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

A.   FÖRSLAGETS PRINCIPER OCH MÅL

FÖRSLAGETS HUVUDSAKLIGA PRINCIPER OCH MÅL:

| — | Förslaget innehåller både akter som bör inbegripas i rättsakten om digitala tjänster och akter med anknytning till rättsakten om digitala tjänster. |
| --- | --- |

—

Förslaget innehåller både akter som bör inbegripas i rättsakten om digitala tjänster och akter med anknytning till rättsakten om digitala tjänster.

| — | Förslaget syftar till att stärka de civil- och handelsrättsliga regler för digitala tjänster som gäller för kommersiella enheter som är verksamma på nätet. |
| --- | --- |

—

Förslaget syftar till att stärka de civil- och handelsrättsliga regler för digitala tjänster som gäller för kommersiella enheter som är verksamma på nätet.

| — | Förslaget syftar till att stärka och förtydliga användares avtalsrättigheter i fråga om innehållsmoderering och innehållskuratering. |
| --- | --- |

—

Förslaget syftar till att stärka och förtydliga användares avtalsrättigheter i fråga om innehållsmoderering och innehållskuratering.

| — | Förslaget syftar dessutom till att omfatta otillåtliga och oskäliga allmänna villkor som används för digitala tjänster. |
| --- | --- |

—

Förslaget syftar dessutom till att omfatta otillåtliga och oskäliga allmänna villkor som används för digitala tjänster.

| — | Förslaget tar upp frågan om att aspekter av datainsamling strider mot användarnas skäliga avtalsrättigheter samt regler om dataskydd och sekretesskydd online. |
| --- | --- |

—

Förslaget tar upp frågan om att aspekter av datainsamling strider mot användarnas skäliga avtalsrättigheter samt regler om dataskydd och sekretesskydd online.

| — | Förslaget behandlar vikten av ett rättvist genomförande av användarnas rättigheter när det gäller interoperabilitet och portabilitet. |
| --- | --- |

—

Förslaget behandlar vikten av ett rättvist genomförande av användarnas rättigheter när det gäller interoperabilitet och portabilitet.

| — | Förslaget tar upp betydelsen av internationella privaträttsliga regler som ger klarhet angående rättsläget i fråga om icke förhandlingsbara allmänna villkor som används av onlineplattformar, samt som säkerställer rätten till dataåtkomst och garanterar tillgången till rättslig prövning. |
| --- | --- |

—

Förslaget tar upp betydelsen av internationella privaträttsliga regler som ger klarhet angående rättsläget i fråga om icke förhandlingsbara allmänna villkor som används av onlineplattformar, samt som säkerställer rätten till dataåtkomst och garanterar tillgången till rättslig prövning.

| — | Förslaget tar inte upp aspekter som rör regleringen av nätbaserade marknadsplatser, vilken ändå bör beaktas i det förslag till paket för digitala tjänster som kommissionen kommer att lägga fram. |
| --- | --- |

—

Förslaget tar inte upp aspekter som rör regleringen av nätbaserade marknadsplatser, vilken ändå bör beaktas i det förslag till paket för digitala tjänster som kommissionen kommer att lägga fram.

| — | Förslaget tar upp behovet av att utvärdera i vilken utsträckning det krävs en ordentlig reglering av civilrättsliga och handelsrättsliga aspekter på området teknik för distribuerade liggare, inbegripet blockkedjor, och tar särskilt upp behovet av en korrekt reglering av de civilrättsliga och handelsrättsliga aspekterna av smarta kontrakt. |
| --- | --- |

—

Förslaget tar upp behovet av att utvärdera i vilken utsträckning det krävs en ordentlig reglering av civilrättsliga och handelsrättsliga aspekter på området teknik för distribuerade liggare, inbegripet blockkedjor, och tar särskilt upp behovet av en korrekt reglering av de civilrättsliga och handelsrättsliga aspekterna av smarta kontrakt.

I.   FÖRSLAG ATT INBEGRIPA I RÄTTSAKTEN OM DIGITALA TJÄNSTER

De viktigaste delarna av förslagen att inbegripa i rättsakten om digitala tjänster bör vara

en förordning om avtalsrättigheter i fråga om innehållshantering som kännetecknas av följande:

| — | Den bör vara tillämplig på innehållshantering, inbegripet innehållsmoderering och innehållskuratering, i fråga om innehåll som är tillgängligt i unionen. |
| --- | --- |

—

Den bör vara tillämplig på innehållshantering, inbegripet innehållsmoderering och innehållskuratering, i fråga om innehåll som är tillgängligt i unionen.

| — | Den bör innehålla proportionella principer för innehållsmoderering. |
| --- | --- |

—

Den bör innehålla proportionella principer för innehållsmoderering.

| — | Den bör tillhandahålla formella och förfarandemässiga standarder för en mekanism för anmälning och åtgärd som står i proportion till plattformen och skadans art och konsekvenser och som är effektiva och framtidssäkrade. |
| --- | --- |

—

Den bör tillhandahålla formella och förfarandemässiga standarder för en mekanism för anmälning och åtgärd som står i proportion till plattformen och skadans art och konsekvenser och som är effektiva och framtidssäkrade.

| — | Den bör föreskriva en oberoende tvistlösningsmekanism i medlemsstaterna utan att begränsa tillgången till rättslig prövning. |
| --- | --- |

—

Den bör föreskriva en oberoende tvistlösningsmekanism i medlemsstaterna utan att begränsa tillgången till rättslig prövning.

| — | Den bör ange en uppsättning tydliga indikatorer för att fastställa värdplattformarnas marknadsinflytande i syfte att avgöra om vissa värdplattformar för innehåll som inte har ett betydande inflytande på marknaden kan undantas från vissa bestämmelser. Sådana indikatorer skulle kunna inbegripa nätets storlek (antalet användare), dess finansiella styrka, tillgången till data, graden av vertikal integration eller förekomsten av inlåsningseffekt. |
| --- | --- |

—

Den bör ange en uppsättning tydliga indikatorer för att fastställa värdplattformarnas marknadsinflytande i syfte att avgöra om vissa värdplattformar för innehåll som inte har ett betydande inflytande på marknaden kan undantas från vissa bestämmelser. Sådana indikatorer skulle kunna inbegripa nätets storlek (antalet användare), dess finansiella styrka, tillgången till data, graden av vertikal integration eller förekomsten av inlåsningseffekt.

| — | Den bör innehålla regler om värdplattformarnas ansvar för varor som säljs eller marknadsförs på dem, med beaktande av stödverksamheter för små och medelstora företag för att minimera deras börda när de anpassar sig till detta ansvar. |
| --- | --- |

—

Den bör innehålla regler om värdplattformarnas ansvar för varor som säljs eller marknadsförs på dem, med beaktande av stödverksamheter för små och medelstora företag för att minimera deras börda när de anpassar sig till detta ansvar.

| — | Det bör göras en tydlig åtskillnad mellan olagligt och skadligt innehåll när det gäller att tillämpa lämpliga politiska alternativ. I detta avseende bör eventuella åtgärder i rättsakten om digitala tjänster endast avse olagligt innehåll enligt definitionen i unionsrätten och i nationell rätt. |
| --- | --- |

—

Det bör göras en tydlig åtskillnad mellan olagligt och skadligt innehåll när det gäller att tillämpa lämpliga politiska alternativ. I detta avseende bör eventuella åtgärder i rättsakten om digitala tjänster endast avse olagligt innehåll enligt definitionen i unionsrätten och i nationell rätt.

| — | Den bör bygga på etablerade principer för fastställande av tillämplig lag för efterlevnad av förvaltningsrätten och bör, mot bakgrund av den ökande konvergensen mellan användarnas rättigheter, tydligt ange att alla aspekter inom dess tillämpningsområde styrs av dessa principer. |
| --- | --- |

—

Den bör bygga på etablerade principer för fastställande av tillämplig lag för efterlevnad av förvaltningsrätten och bör, mot bakgrund av den ökande konvergensen mellan användarnas rättigheter, tydligt ange att alla aspekter inom dess tillämpningsområde styrs av dessa principer.

| — | Den bör till fullo respektera Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och unionens regler om skydd av användare och deras säkerhet, integritet och personuppgifter samt andra grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

—

Den bör till fullo respektera Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och unionens regler om skydd av användare och deras säkerhet, integritet och personuppgifter samt andra grundläggande rättigheter.

| — | Den bör tillhandahålla en dialog mellan värdplattformar för innehåll med betydande inflytande på marknaden och den europeiska enheten om riskhantering i samband med innehållshantering av lagligt innehåll. |
| --- | --- |

—

Den bör tillhandahålla en dialog mellan värdplattformar för innehåll med betydande inflytande på marknaden och den europeiska enheten om riskhantering i samband med innehållshantering av lagligt innehåll.

Kommissionen bör överväga alternativ för en europeisk enhet med uppgift att säkerställa att bestämmelserna i förslaget följs genom följande åtgärder:

| — | Regelbunden övervakning av de algoritmer som värdplattformar för innehåll tillämpar för innehållshantering. |
| --- | --- |

—

Regelbunden övervakning av de algoritmer som värdplattformar för innehåll tillämpar för innehållshantering.

| — | Regelbunden översyn av huruvida värdplattformar för innehåll följer bestämmelserna i förordningen, på grundval av transparensrapporter från värdplattformarna för innehåll och den offentliga databasen över beslut om avlägsnande av innehåll som ska inrättas genom rättsakten om digitala tjänster. |
| --- | --- |

—

Regelbunden översyn av huruvida värdplattformar för innehåll följer bestämmelserna i förordningen, på grundval av transparensrapporter från värdplattformarna för innehåll och den offentliga databasen över beslut om avlägsnande av innehåll som ska inrättas genom rättsakten om digitala tjänster.

| — | Arbete med värdplattformar för innehåll angående bästa praxis för att uppfylla kraven om transparens och ansvarsskyldighet i fråga om allmänna villkor, samt bästa praxis vad gäller innehållsmoderering och genomförande av förfaranden för anmälning och åtgärder. |
| --- | --- |

—

Arbete med värdplattformar för innehåll angående bästa praxis för att uppfylla kraven om transparens och ansvarsskyldighet i fråga om allmänna villkor, samt bästa praxis vad gäller innehållsmoderering och genomförande av förfaranden för anmälning och åtgärder.

| — | Samarbeta och samordna med medlemsstaternas nationella myndigheter när det gäller genomförandet av rättsakten om digitala tjänster. |
| --- | --- |

—

Samarbeta och samordna med medlemsstaternas nationella myndigheter när det gäller genomförandet av rättsakten om digitala tjänster.

| — | Förvalta en särskild fond för att hjälpa medlemsstaterna att finansiera driftskostnaderna för de oberoende tvistlösningsorgan som beskrivs i förordningen, finansierade genom böter för värdplattformar för innehåll på grund av bristande efterlevnad av bestämmelserna i rättsakten om digitala tjänster samt ett bidrag från värdplattformar för innehåll med betydande marknadsstyrka. |
| --- | --- |

—

Förvalta en särskild fond för att hjälpa medlemsstaterna att finansiera driftskostnaderna för de oberoende tvistlösningsorgan som beskrivs i förordningen, finansierade genom böter för värdplattformar för innehåll på grund av bristande efterlevnad av bestämmelserna i rättsakten om digitala tjänster samt ett bidrag från värdplattformar för innehåll med betydande marknadsstyrka.

| — | Ålägga böter för bristande efterlevnad av rättsakten om digitala tjänster. Böterna bör bidra till en särskild fond avsedd att hjälpa medlemsstaterna att finansiera driftskostnaderna för de tvistlösningsorgan som beskrivs i förordningen. Följande fall bör utgöra bristande överensstämmelse:






  — | Underlåtenhet att genomföra bestämmelserna i förordningen. |
| --- | --- | --- |

—

Ålägga böter för bristande efterlevnad av rättsakten om digitala tjänster. Böterna bör bidra till en särskild fond avsedd att hjälpa medlemsstaterna att finansiera driftskostnaderna för de tvistlösningsorgan som beskrivs i förordningen. Följande fall bör utgöra bristande överensstämmelse:

—

Underlåtenhet att genomföra bestämmelserna i förordningen.

| — | Underlåtenhet att tillhandahålla transparenta, tillgängliga, rättvisa och icke-diskriminerande allmänna villkor. |
| --- | --- |

—

Underlåtenhet att tillhandahålla transparenta, tillgängliga, rättvisa och icke-diskriminerande allmänna villkor.

| — | Underlåtenhet att för granskningsändamål ge den europeiska enheten tillgång till algoritmer för innehållshantering. |
| --- | --- |

—

Underlåtenhet att för granskningsändamål ge den europeiska enheten tillgång till algoritmer för innehållshantering.

| — | Underlåtenhet att lägga fram transparensrapporter för den europeiska enheten. |
| --- | --- |

—

Underlåtenhet att lägga fram transparensrapporter för den europeiska enheten.

| — | Offentliggöra halvårsrapporter om all sin verksamhet och rapportera till unionens institutioner. |
| --- | --- |

—

Offentliggöra halvårsrapporter om all sin verksamhet och rapportera till unionens institutioner.

Transparensrapporter om innehållshantering bör upprättas enligt följande:

Rättsakten om digitala tjänster bör innehålla bestämmelser med krav på värdplattformar för innehåll att regelbundet offentliggöra och lämna transparensrapporter till den europeiska enheten. Sådana rapporter bör vara omfattande, följa en konsekvent metod och särskilt innehålla följande:

| — | Information om anmälningar som behandlas av värdplattformen för innehåll, bland annat






  — | det totala antalet mottagna anmälningar, för vilka typer av innehåll, och de åtgärder som vidtagits i enlighet därmed, |
| --- | --- | --- |

—

Information om anmälningar som behandlas av värdplattformen för innehåll, bland annat

—

det totala antalet mottagna anmälningar, för vilka typer av innehåll, och de åtgärder som vidtagits i enlighet därmed,

| — | antalet mottagna anmälningar per kategori av inlämnande enhet, såsom privatpersoner, offentliga myndigheter eller privata företag, |
| --- | --- |

—

antalet mottagna anmälningar per kategori av inlämnande enhet, såsom privatpersoner, offentliga myndigheter eller privata företag,

| — | det totala antalet begäranden om avlägsnande som har efterlevts och det totala antalet anmälningar av innehåll till behöriga myndigheter, |
| --- | --- |

—

det totala antalet begäranden om avlägsnande som har efterlevts och det totala antalet anmälningar av innehåll till behöriga myndigheter,

| — | det totala antalet mottagna motanmälningar eller mottagna överklaganden samt information om hur de löstes, |
| --- | --- |

—

det totala antalet mottagna motanmälningar eller mottagna överklaganden samt information om hur de löstes,

| — | den genomsnittliga tiden mellan offentliggörande, anmälning, motanmälning och åtgärd, |
| --- | --- |

—

den genomsnittliga tiden mellan offentliggörande, anmälning, motanmälning och åtgärd,

| — | information om antalet anställda som har anlitats för att utföra innehållsmoderering, deras adress, utbildning och språkkunskaper samt vilka algoritmer som används för att fatta beslut, |
| --- | --- |

—

information om antalet anställda som har anlitats för att utföra innehållsmoderering, deras adress, utbildning och språkkunskaper samt vilka algoritmer som används för att fatta beslut,

| — | information om offentliga myndigheters begäranden om information, till exempel de som ansvarar för brottsbekämpning, inklusive antalet fullständigt iakttagna begäranden och begäranden som inte iakttagits eller endast delvis iakttagits, |
| --- | --- |

—

information om offentliga myndigheters begäranden om information, till exempel de som ansvarar för brottsbekämpning, inklusive antalet fullständigt iakttagna begäranden och begäranden som inte iakttagits eller endast delvis iakttagits,

| — | information om verkställigheten av allmänna villkor och information om domstolsbeslut om upphävande och/eller ändring av allmänna villkor som en medlemsstat anser vara olagliga. |
| --- | --- |

—

information om verkställigheten av allmänna villkor och information om domstolsbeslut om upphävande och/eller ändring av allmänna villkor som en medlemsstat anser vara olagliga.

Värdplattformar för innehåll bör dessutom offentliggöra sina beslut om avlägsnande av innehåll i en allmänt tillgänglig databas för att öka användarnas insyn.

De oberoende tvistlösningsorgan som kommer att inrättas genom förordningen bör rapportera om det antal ärenden som hänskjutits till dem, inbegripet det antal hänskjutna ärenden som de tagit hänsyn till.

II.   FÖRSLAG MED ANKNYTNING TILL RÄTTSAKTEN OM DIGITALA TJÄNSTER

Åtgärder avseende innehållskuratering, data och onlinereklam som strider mot skäliga avtalsrättigheter för användarna bör omfatta följande:

| — | Åtgärder för att minimera de data som samlas in av värdplattformar för innehåll – baserat på användarnas interaktion med innehåll på värdplattformar för innehåll – i syfte att fastställa riktade reklamprofiler, särskilt genom att införa strikta villkor för användning av riktad personlig reklam och genom att kräva frivilligt, specifikt, informerat och otvetydigt på förhand inhämtat samtycke från användaren. Samtycke till riktad reklam ska inte anses ha getts frivilligt eller vara giltigt om databehandling utgör ett villkor för åtkomst till tjänsten. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att minimera de data som samlas in av värdplattformar för innehåll – baserat på användarnas interaktion med innehåll på värdplattformar för innehåll – i syfte att fastställa riktade reklamprofiler, särskilt genom att införa strikta villkor för användning av riktad personlig reklam och genom att kräva frivilligt, specifikt, informerat och otvetydigt på förhand inhämtat samtycke från användaren. Samtycke till riktad reklam ska inte anses ha getts frivilligt eller vara giltigt om databehandling utgör ett villkor för åtkomst till tjänsten.

| — | Användare av värdplattformar för innehåll ska informeras om de är föremål för riktad reklam, ges tillgång till sin profil som byggts upp av värdplattformar för innehåll och möjlighet att ändra den, och ges möjlighet att välja att ta emot eller välja bort riktad reklam och att dra tillbaka sitt samtycke till att ta emot riktad reklam. |
| --- | --- |

—

Användare av värdplattformar för innehåll ska informeras om de är föremål för riktad reklam, ges tillgång till sin profil som byggts upp av värdplattformar för innehåll och möjlighet att ändra den, och ges möjlighet att välja att ta emot eller välja bort riktad reklam och att dra tillbaka sitt samtycke till att ta emot riktad reklam.

| — | Värdplattformar för innehåll bör tillgängliggöra ett arkiv där det anges vilket sponsrat innehåll och vilken reklam som visats för dess användare, inbegripet






  — | huruvida det sponsrade innehållet eller sponsrandet för närvarande är aktivt eller inaktivt, |
| --- | --- | --- |

—

Värdplattformar för innehåll bör tillgängliggöra ett arkiv där det anges vilket sponsrat innehåll och vilken reklam som visats för dess användare, inbegripet

—

huruvida det sponsrade innehållet eller sponsrandet för närvarande är aktivt eller inaktivt,

| — | den tidsperiod under vilken det sponsrade innehållet varit aktivt, |
| --- | --- |

—

den tidsperiod under vilken det sponsrade innehållet varit aktivt,

| — | namn och kontaktuppgifter för sponsorn eller annonsören och, om olika, för vems räkning det sponsrade innehållet eller reklamen placerades, |
| --- | --- |

—

namn och kontaktuppgifter för sponsorn eller annonsören och, om olika, för vems räkning det sponsrade innehållet eller reklamen placerades,

| — | det totala antalet användare som nåtts, |
| --- | --- |

—

det totala antalet användare som nåtts,

| — | uppgifter om målgrupp. |
| --- | --- |

—

uppgifter om målgrupp.

Vägen mot ett rättvist genomförande av användarnas rättigheter när det gäller interoperabilitet, interkonnektivitet och portabilitet bör omfatta

| — | en bedömning av möjligheten att fastställa skäliga avtalsvillkor för att underlätta datadelning i syfte att åtgärda obalanser i marknadsstyrkan, särskilt genom interoperabilitet, interkonnektivitet och dataportabilitet, |
| --- | --- |

—

en bedömning av möjligheten att fastställa skäliga avtalsvillkor för att underlätta datadelning i syfte att åtgärda obalanser i marknadsstyrkan, särskilt genom interoperabilitet, interkonnektivitet och dataportabilitet,

| — | ett krav på plattformar med betydande marknadsstyrka att tillhandahålla ett programmeringsgränssnitt, genom vilket tredjepartsplattformar och deras användare kan interagera med de huvudsakliga funktionerna och användarna av den plattform som tillhandahåller programmeringsgränssnittet, inbegripet tredjepartstjänster som utformats för att förbättra och anpassa användarupplevelsen, särskilt genom tjänster som anpassar sekretessinställningar och preferenser för innehållskuratering, |
| --- | --- |

—

ett krav på plattformar med betydande marknadsstyrka att tillhandahålla ett programmeringsgränssnitt, genom vilket tredjepartsplattformar och deras användare kan interagera med de huvudsakliga funktionerna och användarna av den plattform som tillhandahåller programmeringsgränssnittet, inbegripet tredjepartstjänster som utformats för att förbättra och anpassa användarupplevelsen, särskilt genom tjänster som anpassar sekretessinställningar och preferenser för innehållskuratering,

| — | bestämmelser som säkerställer att plattformar med betydande marknadsstyrka som tillhandahåller ett programmeringsgränssnitt inte får dela, behålla, monetarisera eller använda någon av de uppgifter som de erhåller från tredjepartstjänster, |
| --- | --- |

—

bestämmelser som säkerställer att plattformar med betydande marknadsstyrka som tillhandahåller ett programmeringsgränssnitt inte får dela, behålla, monetarisera eller använda någon av de uppgifter som de erhåller från tredjepartstjänster,

| — | bestämmelser som säkerställer att skyldigheter som rör interoperabilitet och interkonnektivitet inte får begränsa, hindra eller försena värdplattformarnas förmåga att lösa säkerhetsfrågor, och att behovet av att lösa säkerhetsfrågor inte heller bör leda till ett onödigt avbrytande av det programmeringsgränssnitt som tillhandahåller interoperabilitet och interkonnektivitet, |
| --- | --- |

—

bestämmelser som säkerställer att skyldigheter som rör interoperabilitet och interkonnektivitet inte får begränsa, hindra eller försena värdplattformarnas förmåga att lösa säkerhetsfrågor, och att behovet av att lösa säkerhetsfrågor inte heller bör leda till ett onödigt avbrytande av det programmeringsgränssnitt som tillhandahåller interoperabilitet och interkonnektivitet,

| — | bestämmelser som säkerställer att plattformar enligt rättsakten om digitala tjänster ska vara skyldiga att säkerställa att de bestämmelser om dataportabilitet som fastställs i artikel 20.2 i den allmänna dataskyddsförordningen är tekniskt genomförbara, |
| --- | --- |

—

bestämmelser som säkerställer att plattformar enligt rättsakten om digitala tjänster ska vara skyldiga att säkerställa att de bestämmelser om dataportabilitet som fastställs i artikel 20.2 i den allmänna dataskyddsförordningen är tekniskt genomförbara,

| — | bestämmelser som säkerställer att värdplattformar för innehåll med betydande marknadsstyrka offentligt dokumenterar alla programmeringsgränssnitt som de gör tillgängliga i syfte att möjliggöra interoperabiliteten och interkonnektiviteten för olika tjänster. |
| --- | --- |

—

bestämmelser som säkerställer att värdplattformar för innehåll med betydande marknadsstyrka offentligt dokumenterar alla programmeringsgränssnitt som de gör tillgängliga i syfte att möjliggöra interoperabiliteten och interkonnektiviteten för olika tjänster.

Vägen mot en adekvat reglering av civil- och handelsrättsliga aspekter av teknik för distribuerade liggare, inbegripet blockkedjor och framför allt smarta kontrakt, bör omfatta

| — | åtgärder som säkerställer att det införts adekvata rättsliga ramar för utveckling och införande av digitala tjänster, inbegripet teknik för distribuerade liggare, såsom blockkedjor och smarta kontrakt, |
| --- | --- |

—

åtgärder som säkerställer att det införts adekvata rättsliga ramar för utveckling och införande av digitala tjänster, inbegripet teknik för distribuerade liggare, såsom blockkedjor och smarta kontrakt,

| — | åtgärder som säkerställer att smarta kontrakt förses med mekanismer som kan sätta stopp för och upphäva kontraktens genomförande, särskilt med tanke på den svagare partens privata intressen eller allmänna intressen såsom de som rör kartellavtal och med hänsyn till borgenärernas rättigheter vid förfaranden för insolvens och omstrukturering, |
| --- | --- |

—

åtgärder som säkerställer att smarta kontrakt förses med mekanismer som kan sätta stopp för och upphäva kontraktens genomförande, särskilt med tanke på den svagare partens privata intressen eller allmänna intressen såsom de som rör kartellavtal och med hänsyn till borgenärernas rättigheter vid förfaranden för insolvens och omstrukturering,

| — | åtgärder för att säkerställa lämplig balans och jämlikhet mellan parterna i smarta kontrakt, med särskilt beaktande av småföretagens och de små och medelstora företagens intressen, för vilka kommissionen bör undersöka möjliga former, |
| --- | --- |

—

åtgärder för att säkerställa lämplig balans och jämlikhet mellan parterna i smarta kontrakt, med särskilt beaktande av småföretagens och de små och medelstora företagens intressen, för vilka kommissionen bör undersöka möjliga former,

| — | en uppdatering av det befintliga vägledningsdokumentet om direktiv 2011/83/EU för att klargöra huruvida smarta kontrakt omfattas av undantaget i det direktivets artikel 3.3 i samt frågor som rör gränsöverskridande transaktioner, krav på attestering och ångerrätt. |
| --- | --- |

—

en uppdatering av det befintliga vägledningsdokumentet om direktiv 2011/83/EU för att klargöra huruvida smarta kontrakt omfattas av undantaget i det direktivets artikel 3.3 i samt frågor som rör gränsöverskridande transaktioner, krav på attestering och ångerrätt.

Vägen mot rättvisa internationella privaträttsliga regler som inte berövar användarna deras tillgång till rättslig prövning bör

| — | säkerställa att standardvillkor inte inbegriper bestämmelser som reglerar internationella privaträttsliga frågor på ett sätt som är till skada för tillgången till rättslig prövning, särskilt genom effektivt genomdrivande av befintliga åtgärder i detta avseende, |
| --- | --- |

—

säkerställa att standardvillkor inte inbegriper bestämmelser som reglerar internationella privaträttsliga frågor på ett sätt som är till skada för tillgången till rättslig prövning, särskilt genom effektivt genomdrivande av befintliga åtgärder i detta avseende,

| — | omfatta åtgärder som förtydligar internationella privaträttsliga regler om plattformars verksamhet i fråga om data så att de inte är till skada för unionsfrågor, |
| --- | --- |

—

omfatta åtgärder som förtydligar internationella privaträttsliga regler om plattformars verksamhet i fråga om data så att de inte är till skada för unionsfrågor,

| — | bygga på multilateralism och, om möjligt, fastställas i lämpliga internationella forum. |
| --- | --- |

—

bygga på multilateralism och, om möjligt, fastställas i lämpliga internationella forum.

Endast om det visar sig omöjligt att nå en lösning som bygger på multilateralism inom rimlig tid bör åtgärder som ska tillämpas inom unionen föreslås, för att säkerställa att användningen av digitala tjänster i unionen helt och hållet styrs av unionsrätten, inom ramen för unionsdomstolarnas behörighet.

B.   TEXTEN I DET LAGSTIFNINGSFÖRSLAG SOM BEGÄRS

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om avtalsrättigheter i fråga om innehållshantering

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

| (1) | De allmänna villkor som leverantörer av digitala tjänster tillämpar i förbindelserna med användare är i många fall icke förhandlingsbara och kan ändras ensidigt av dessa leverantörer. Lagstiftningsåtgärder behövs för att införa miniminormer för sådana allmänna villkor, särskilt när det gäller förfaranderegler för innehållshantering. |
| --- | --- |

(1)

De allmänna villkor som leverantörer av digitala tjänster tillämpar i förbindelserna med användare är i många fall icke förhandlingsbara och kan ändras ensidigt av dessa leverantörer. Lagstiftningsåtgärder behövs för att införa miniminormer för sådana allmänna villkor, särskilt när det gäller förfaranderegler för innehållshantering.

| (2) | De civilrättsliga system som reglerar de metoder som värdplattformar för innehåll tillämpar för innehållsmoderering bygger på vissa sektorsspecifika bestämmelser på unionsnivå och på lagstiftning som medlemsstaterna antagit på nationell nivå, och det förekommer betydande skillnader i de skyldigheter som dessa civilrättsliga system föreskriver för värdplattformar för innehåll samt i deras mekanismer för kontroll av efterlevnaden. |
| --- | --- |

(2)

De civilrättsliga system som reglerar de metoder som värdplattformar för innehåll tillämpar för innehållsmoderering bygger på vissa sektorsspecifika bestämmelser på unionsnivå och på lagstiftning som medlemsstaterna antagit på nationell nivå, och det förekommer betydande skillnader i de skyldigheter som dessa civilrättsliga system föreskriver för värdplattformar för innehåll samt i deras mekanismer för kontroll av efterlevnaden.

| (3) | Den splittring som detta resulterar i för de civilrättsliga systemen för reglering av den innehållsmoderering som värdplattformar för innehåll står för ger inte bara upphov till oklarhet om rättsläget – vilket kan leda till att sådana plattformar inför strängare metoder än vad som är nödvändigt för att minimera de risker som användningen av deras tjänster medför – utan även en splittring av den digitala inre marknaden i sig, vilket hämmar tillväxt och innovation samt de europeiska företagens utveckling på den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

(3)

Den splittring som detta resulterar i för de civilrättsliga systemen för reglering av den innehållsmoderering som värdplattformar för innehåll står för ger inte bara upphov till oklarhet om rättsläget – vilket kan leda till att sådana plattformar inför strängare metoder än vad som är nödvändigt för att minimera de risker som användningen av deras tjänster medför – utan även en splittring av den digitala inre marknaden i sig, vilket hämmar tillväxt och innovation samt de europeiska företagens utveckling på den digitala inre marknaden.

| (4) | Med tanke på de negativa effekterna av den digitala inre marknadens splittring och den därmed sammanhängande oklarheten om rättsläget för företag och konsumenter, den internationella karaktären hos värdtjänster, den enorma mängden innehåll som kräver moderering och den betydande marknadsstyrkan för ett fåtal värdplattformar för innehåll belägna utanför unionen, måste de olika frågor som uppstår i samband med värdtjänster för innehåll regleras på ett sätt som kräver fullständig harmonisering, dvs. genom en förordning. |
| --- | --- |

(4)

Med tanke på de negativa effekterna av den digitala inre marknadens splittring och den därmed sammanhängande oklarheten om rättsläget för företag och konsumenter, den internationella karaktären hos värdtjänster, den enorma mängden innehåll som kräver moderering och den betydande marknadsstyrkan för ett fåtal värdplattformar för innehåll belägna utanför unionen, måste de olika frågor som uppstår i samband med värdtjänster för innehåll regleras på ett sätt som kräver fullständig harmonisering, dvs. genom en förordning.

| (5) | När det gäller förbindelserna med användarna bör det i denna förordning fastställas miniminormer för rättvisa, transparens och ansvarsskyldighet i fråga om de allmänna villkor som värdplattformar för innehåll tillämpar. De allmänna villkoren bör, i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna, vara tydliga, lättillgängliga, begripliga och otvetydiga och omfatta rättvisa, transparenta, bindande och enhetliga regler och förfaranden för innehållsmoderering, vilket bör inbegripa garanterad tillgång till oberoende rättslig prövning. |
| --- | --- |

(5)

När det gäller förbindelserna med användarna bör det i denna förordning fastställas miniminormer för rättvisa, transparens och ansvarsskyldighet i fråga om de allmänna villkor som värdplattformar för innehåll tillämpar. De allmänna villkoren bör, i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna, vara tydliga, lättillgängliga, begripliga och otvetydiga och omfatta rättvisa, transparenta, bindande och enhetliga regler och förfaranden för innehållsmoderering, vilket bör inbegripa garanterad tillgång till oberoende rättslig prövning.

| (6) | Användarinriktad förstärkning av innehåll vilken bygger på de åsikter eller ståndpunkter som uttrycks i sådant innehåll är en av de mest skadliga metoderna i det digitala samhället, särskilt i fall där sådant innehålls synlighet ökas på grundval av tidigare användarinteraktion med annat förstärkt innehåll och i syfte att optimera användarprofiler för riktad reklam. |
| --- | --- |

(6)

Användarinriktad förstärkning av innehåll vilken bygger på de åsikter eller ståndpunkter som uttrycks i sådant innehåll är en av de mest skadliga metoderna i det digitala samhället, särskilt i fall där sådant innehålls synlighet ökas på grundval av tidigare användarinteraktion med annat förstärkt innehåll och i syfte att optimera användarprofiler för riktad reklam.

| (7) | Algoritmer som beslutar om rangordningen av sökresultat påverkar individuell och social kommunikation och interaktion och kan vara opinionsbildande, särskilt när det gäller medieinnehåll. |
| --- | --- |

(7)

Algoritmer som beslutar om rangordningen av sökresultat påverkar individuell och social kommunikation och interaktion och kan vara opinionsbildande, särskilt när det gäller medieinnehåll.

| (8) | För att bland annat se till att användarna kan hävda sina rättigheter bör de ges en lämplig grad av insyn och inflytande över kurateringen av det innehåll som visas för dem, inbegripet möjligheten att helt och hållet välja bort annan innehållskuratering än den kronologiska ordningen. I synnerhet bör användarna inte bli föremål för kuratering utan frivilligt, specifikt, informerat och otvetydigt på förhand inhämtat samtycke. Samtycke till riktad reklam bör inte anses ha getts frivilligt eller vara giltigt om databehandling utgör ett villkor för åtkomst till tjänsten. |
| --- | --- |

(8)

För att bland annat se till att användarna kan hävda sina rättigheter bör de ges en lämplig grad av insyn och inflytande över kurateringen av det innehåll som visas för dem, inbegripet möjligheten att helt och hållet välja bort annan innehållskuratering än den kronologiska ordningen. I synnerhet bör användarna inte bli föremål för kuratering utan frivilligt, specifikt, informerat och otvetydigt på förhand inhämtat samtycke. Samtycke till riktad reklam bör inte anses ha getts frivilligt eller vara giltigt om databehandling utgör ett villkor för åtkomst till tjänsten.

| (9) | En användares allmänna samtycke till de allmänna villkor som värdplattformar för innehåll tillämpar eller till någon annan allmän beskrivning av reglerna för den innehållshantering som värdplattformar för innehåll står för bör inte betraktas som tillräckligt samtycke för att visa innehåll för användaren som kuraterats på automatisk väg. |
| --- | --- |

(9)

En användares allmänna samtycke till de allmänna villkor som värdplattformar för innehåll tillämpar eller till någon annan allmän beskrivning av reglerna för den innehållshantering som värdplattformar för innehåll står för bör inte betraktas som tillräckligt samtycke för att visa innehåll för användaren som kuraterats på automatisk väg.

| (10) | Denna förordning ålägger inte värdplattformar för innehåll att använda någon form av automatisk förhandskontroll av innehåll, såvida inte annat anges i befintlig unionsrätt, samt säkerställer att förfaranden för innehållsmoderering som används frivilligt av plattformar inte leder till förhandskontroller baserade på automatiska verktyg eller uppladdningsfiltrering av innehåll. |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning ålägger inte värdplattformar för innehåll att använda någon form av automatisk förhandskontroll av innehåll, såvida inte annat anges i befintlig unionsrätt, samt säkerställer att förfaranden för innehållsmoderering som används frivilligt av plattformar inte leder till förhandskontroller baserade på automatiska verktyg eller uppladdningsfiltrering av innehåll.

| (11) | Denna förordning bör även inbegripa bestämmelser mot diskriminerande metoder för innehållsmoderering och utnyttjande och utestängning i samband med innehållsmoderering, särskilt i fall där användarskapat innehåll avlägsnas baserat på utseende, etniskt ursprung, kön, sexuell läggning, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder, graviditet eller ansvar för att hand om barn, språk eller samhällsklass. |
| --- | --- |

(11)

Denna förordning bör även inbegripa bestämmelser mot diskriminerande metoder för innehållsmoderering och utnyttjande och utestängning i samband med innehållsmoderering, särskilt i fall där användarskapat innehåll avlägsnas baserat på utseende, etniskt ursprung, kön, sexuell läggning, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder, graviditet eller ansvar för att hand om barn, språk eller samhällsklass.

| (12) | Varje fysisk eller juridisk person – inbegripet offentliga organ – som tillhandahålls innehåll genom en webbplats eller en applikation bör ha rätt att utfärda en anmälning enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(12)

Varje fysisk eller juridisk person – inbegripet offentliga organ – som tillhandahålls innehåll genom en webbplats eller en applikation bör ha rätt att utfärda en anmälning enligt denna förordning.

| (13) | Efter det att en anmälning utfärdats bör uppladdaren informeras om detta genom försorg av värdplattformen för innehåll och i synnerhet om skälet till anmälningen och till de åtgärder som ska vidtas och bör ges information om förfarandet, även om möjligheten att bestrida anmälningen och hänskjuta ärendet till oberoende tvistlösningsorgan, samt om tillgängliga avhjälpande åtgärder i händelse av falska anmälningar. Sådan information bör emellertid inte tillhandahållas om offentliga myndigheter har informerat värdplattformen för innehåll om pågående brottsutredningar. I sådana fall bör det ankomma på de behöriga myndigheterna att informera uppladdaren om utfärdandet av en anmälning, i enlighet med tillämpliga regler. |
| --- | --- |

(13)

Efter det att en anmälning utfärdats bör uppladdaren informeras om detta genom försorg av värdplattformen för innehåll och i synnerhet om skälet till anmälningen och till de åtgärder som ska vidtas och bör ges information om förfarandet, även om möjligheten att bestrida anmälningen och hänskjuta ärendet till oberoende tvistlösningsorgan, samt om tillgängliga avhjälpande åtgärder i händelse av falska anmälningar. Sådan information bör emellertid inte tillhandahållas om offentliga myndigheter har informerat värdplattformen för innehåll om pågående brottsutredningar. I sådana fall bör det ankomma på de behöriga myndigheterna att informera uppladdaren om utfärdandet av en anmälning, i enlighet med tillämpliga regler.

| (14) | Alla berörda parter bör informeras om beslut gällande anmälningar. Den information som lämnas till de berörda parterna bör också, utöver resultatet av beslutet, åtminstone omfatta skälet till beslutet och uppgifter om huruvida beslutet fattats uteslutande av en människa, samt relevant information om möjligheterna till omprövning eller rättslig prövning. |
| --- | --- |

(14)

Alla berörda parter bör informeras om beslut gällande anmälningar. Den information som lämnas till de berörda parterna bör också, utöver resultatet av beslutet, åtminstone omfatta skälet till beslutet och uppgifter om huruvida beslutet fattats uteslutande av en människa, samt relevant information om möjligheterna till omprövning eller rättslig prövning.

| (15) | Innehåll bör betraktas som uppenbart olagligt om det otvivelaktigt och utan att det krävs en fördjupad undersökning står i strid med de rättsliga bestämmelser som reglerar innehållets laglighet på internet. |
| --- | --- |

(15)

Innehåll bör betraktas som uppenbart olagligt om det otvivelaktigt och utan att det krävs en fördjupad undersökning står i strid med de rättsliga bestämmelser som reglerar innehållets laglighet på internet.

| (16) | Med tanke på den omedelbara karaktären hos värdtjänster för innehåll och det i många fall övergående syftet med att ladda upp innehåll är det nödvändigt att tillhandahålla oberoende tvistlösningsorgan för att snabbt och effektivt lösa tvister utanför domstol. Sådana organ bör vara behöriga att avgöra tvister om lagligheten i användaruppladdat innehåll och en korrekt tillämpning av de allmänna villkoren. Denna process bör dock inte hindra användaren från att ha rätt till tillgång till rättslig prövning och andra rättsmedel. |
| --- | --- |

(16)

Med tanke på den omedelbara karaktären hos värdtjänster för innehåll och det i många fall övergående syftet med att ladda upp innehåll är det nödvändigt att tillhandahålla oberoende tvistlösningsorgan för att snabbt och effektivt lösa tvister utanför domstol. Sådana organ bör vara behöriga att avgöra tvister om lagligheten i användaruppladdat innehåll och en korrekt tillämpning av de allmänna villkoren. Denna process bör dock inte hindra användaren från att ha rätt till tillgång till rättslig prövning och andra rättsmedel.

| (17) | Ett inrättande av oberoende tvistlösningsorgan skulle kunna minska bördan för domstolarna genom att tillhandahålla en snabb lösning på tvister om beslut om innehållshantering, utan att det påverkar rätten till rättslig prövning i domstol. Med tanke på att i synnerhet värdplattformar för innehåll med betydande marknadsstyrka kan vinna på ett införande av oberoende tvistlösningsorgan är det lämpligt att de bidrar till finansieringen av sådana organ. Denna fond bör förvaltas självständigt av den europeiska enheten för att bistå medlemsstaterna i finansieringen av driftskostnaderna för de oberoende tvistlösningsorganen. Medlemsstaterna bör säkerställa att sådana organ ges tillräckliga resurser, så att deras kompetens och oberoende säkerställs. |
| --- | --- |

(17)

Ett inrättande av oberoende tvistlösningsorgan skulle kunna minska bördan för domstolarna genom att tillhandahålla en snabb lösning på tvister om beslut om innehållshantering, utan att det påverkar rätten till rättslig prövning i domstol. Med tanke på att i synnerhet värdplattformar för innehåll med betydande marknadsstyrka kan vinna på ett införande av oberoende tvistlösningsorgan är det lämpligt att de bidrar till finansieringen av sådana organ. Denna fond bör förvaltas självständigt av den europeiska enheten för att bistå medlemsstaterna i finansieringen av driftskostnaderna för de oberoende tvistlösningsorganen. Medlemsstaterna bör säkerställa att sådana organ ges tillräckliga resurser, så att deras kompetens och oberoende säkerställs.

| (18) | Användare bör ha rätt att vända sig till ett rättvist och oberoende tvistlösningsorgan – som en alternativ tvistlösningsmekanism – för att bestrida ett beslut som fattats av en värdplattform för innehåll till följd av en anmälning gällande innehåll som de har laddat upp. Anmälare bör ha denna rätt om de skulle ha kärandebehörighet i ett civilrättsligt förfarande avseende det aktuella innehållet. |
| --- | --- |

(18)

Användare bör ha rätt att vända sig till ett rättvist och oberoende tvistlösningsorgan – som en alternativ tvistlösningsmekanism – för att bestrida ett beslut som fattats av en värdplattform för innehåll till följd av en anmälning gällande innehåll som de har laddat upp. Anmälare bör ha denna rätt om de skulle ha kärandebehörighet i ett civilrättsligt förfarande avseende det aktuella innehållet.

| (19) | Det behöriga oberoende tvistlösningsorganet bör vara det organ som är beläget i den medlemsstat där det innehåll som tvisten gäller har laddats upp. Det bör under alla omständigheter vara möjligt för fysiska personer att lämna in klagomål till det oberoende tvistlösningsorganet i den medlemsstat där de är bosatta. |
| --- | --- |

(19)

Det behöriga oberoende tvistlösningsorganet bör vara det organ som är beläget i den medlemsstat där det innehåll som tvisten gäller har laddats upp. Det bör under alla omständigheter vara möjligt för fysiska personer att lämna in klagomål till det oberoende tvistlösningsorganet i den medlemsstat där de är bosatta.

| (20) | Visselblåsning bidrar till att förhindra lagöverträdelser samt upptäcka hot mot eller skada på allmänintresset som annars inte skulle upptäckts. Skydd för visselblåsare spelar en viktig roll när det gäller att upprätthålla yttrandefriheten, mediefriheten och allmänhetens rätt till tillgång till information. Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 (1) bör därför tillämpas på relevanta överträdelser av denna förordning. Följaktligen bör det direktivet ändras. |
| --- | --- |

(20)

Visselblåsning bidrar till att förhindra lagöverträdelser samt upptäcka hot mot eller skada på allmänintresset som annars inte skulle upptäckts. Skydd för visselblåsare spelar en viktig roll när det gäller att upprätthålla yttrandefriheten, mediefriheten och allmänhetens rätt till tillgång till information. Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 (1) bör därför tillämpas på relevanta överträdelser av denna förordning. Följaktligen bör det direktivet ändras.

| (21) | Denna förordning bör omfatta skyldigheter att rapportera om dess genomförande och se över den inom rimlig tid. I detta syfte bör de oberoende tvistlösningsorgan som inrättas av medlemsstaterna i enlighet med denna förordning rapportera om antalet ärenden som hänskjutits till dem och de beslut som fattats, vid behov med anonymiserade personuppgifter, inbegripet antalet hänskjutna ärenden som behandlats, uppgifter om systemproblem, tendenser och identifiering av plattformar som inte följer de beslut som fattats av oberoende tvistlösningsorgan. |
| --- | --- |

(21)

Denna förordning bör omfatta skyldigheter att rapportera om dess genomförande och se över den inom rimlig tid. I detta syfte bör de oberoende tvistlösningsorgan som inrättas av medlemsstaterna i enlighet med denna förordning rapportera om antalet ärenden som hänskjutits till dem och de beslut som fattats, vid behov med anonymiserade personuppgifter, inbegripet antalet hänskjutna ärenden som behandlats, uppgifter om systemproblem, tendenser och identifiering av plattformar som inte följer de beslut som fattats av oberoende tvistlösningsorgan.

| (22) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att upprätta en rättslig ram för avtalsrättigheter i fråga om innehållshantering i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att upprätta en rättslig ram för avtalsrättigheter i fråga om innehållshantering i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av dess omfattning och verkningar, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (23) | Åtgärder som vidtas på unionsnivå i enlighet med denna förordning skulle stärkas avsevärt genom en europeisk enhet med uppgift att på ändamålsenligt sätt övervaka och säkerställa att värdplattformar för innehåll efterlever bestämmelserna i denna förordning. I detta syfte bör kommissionen överväga möjligheten att utse en befintlig eller ny europeisk byrå eller ett befintligt eller nytt europeiskt organ eller samordna ett nätverk av nationella myndigheter för att granska efterlevnaden av de regler som fastställts för innehållshantering på grundval av transparensrapporter och övervakning av de algoritmer som värdplattformar för innehåll tillämpar för innehållshantering (den europeiska enheten). |
| --- | --- |

(23)

Åtgärder som vidtas på unionsnivå i enlighet med denna förordning skulle stärkas avsevärt genom en europeisk enhet med uppgift att på ändamålsenligt sätt övervaka och säkerställa att värdplattformar för innehåll efterlever bestämmelserna i denna förordning. I detta syfte bör kommissionen överväga möjligheten att utse en befintlig eller ny europeisk byrå eller ett befintligt eller nytt europeiskt organ eller samordna ett nätverk av nationella myndigheter för att granska efterlevnaden av de regler som fastställts för innehållshantering på grundval av transparensrapporter och övervakning av de algoritmer som värdplattformar för innehåll tillämpar för innehållshantering (den europeiska enheten).

| (24) | För att säkerställa att de risker som är förknippade med förstärkning av innehåll utvärderas bör det två gånger om året hållas en dialog om de konsekvenser som strategier för hantering av lagligt innehåll får för de grundläggande rättigheterna. Denna dialog bör hållas mellan värdplattformar för innehåll med betydande marknadsstyrka, den europeiska enheten och relevanta nationella myndigheter. |
| --- | --- |

(24)

För att säkerställa att de risker som är förknippade med förstärkning av innehåll utvärderas bör det två gånger om året hållas en dialog om de konsekvenser som strategier för hantering av lagligt innehåll får för de grundläggande rättigheterna. Denna dialog bör hållas mellan värdplattformar för innehåll med betydande marknadsstyrka, den europeiska enheten och relevanta nationella myndigheter.

| (25) | Denna förordning respekterar alla grundläggande rättigheter och iakttar de friheter och principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, såsom de fastställts i fördragen, särskilt yttrande- och informationsfrihet samt rätten till ett effektivt rättsmedel och en opartisk domstol. |
| --- | --- |

(25)

Denna förordning respekterar alla grundläggande rättigheter och iakttar de friheter och principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, såsom de fastställts i fördragen, särskilt yttrande- och informationsfrihet samt rätten till ett effektivt rättsmedel och en opartisk domstol.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Syftet med denna förordning är att bidra till en väl fungerande inre marknad genom att fastställa regler för att säkerställa skäliga avtalsrättigheter i fråga om innehållshantering samt tillhandahålla oberoende tvistlösningsmekanismer för tvister som rör innehållshantering.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska tillämpas på värdplattformar för innehåll som erbjuder värdtjänster för, samt hanterar, innehåll som är tillgängligt för allmänheten på webbplatser eller genom applikationer inom unionen, oavsett var värdplattformen har sin etableringsort, sin registreringsplats eller sitt huvudsakliga verksamhetsställe.

2.   Denna förordning ska inte tillämpas på värdplattformar för innehåll som

| a) | är av icke-kommersiell natur eller |
| --- | --- |

a)

är av icke-kommersiell natur eller

| b) | har färre än [100 000] (2) användare. |
| --- | --- |

b)

har färre än [100 000] (2) användare.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| (1) | värdplattform för innehåll: en av informationssamhällets tjänster i den mening som avses i artikel 1.1 b i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 (3) där huvudsyftet, eller ett av huvudsyftena, är att ge registrerade och icke-registrerade användare möjlighet att ladda upp innehåll för visning på en allmänt tillgänglig webbplats eller i en allmänt tillgänglig applikation. |
| --- | --- |

(1)

värdplattform för innehåll: en av informationssamhällets tjänster i den mening som avses i artikel 1.1 b i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 (3) där huvudsyftet, eller ett av huvudsyftena, är att ge registrerade och icke-registrerade användare möjlighet att ladda upp innehåll för visning på en allmänt tillgänglig webbplats eller i en allmänt tillgänglig applikation.

| (2) | värdplattform för innehåll med betydande marknadsstyrka: en värdplattform för innehåll med minst två av följande egenskaper:






  a) | Kapacitet att utveckla eller bevara sin användarbas på grund av nätverkseffekter som innebär en inlåsning av en betydande andel av dess användare, eller på grund av sin ställning på marknaden i efterföljande led, som gör att den kan skapa ekonomiskt beroende. |
| --- | --- | --- |

(2)

värdplattform för innehåll med betydande marknadsstyrka: en värdplattform för innehåll med minst två av följande egenskaper:

a)

Kapacitet att utveckla eller bevara sin användarbas på grund av nätverkseffekter som innebär en inlåsning av en betydande andel av dess användare, eller på grund av sin ställning på marknaden i efterföljande led, som gör att den kan skapa ekonomiskt beroende.

| b) | Betydande storlek på marknaden mätt utifrån antingen antalet aktiva användare eller plattformens årliga totala omsättning. |
| --- | --- |

b)

Betydande storlek på marknaden mätt utifrån antingen antalet aktiva användare eller plattformens årliga totala omsättning.

| c) | Integrering i en företags- eller nätverksmiljö som kontrolleras av dess koncern eller moderföretag, med möjlighet att utnyttja marknadsstyrka från en marknad på en angränsande marknad. |
| --- | --- |

c)

Integrering i en företags- eller nätverksmiljö som kontrolleras av dess koncern eller moderföretag, med möjlighet att utnyttja marknadsstyrka från en marknad på en angränsande marknad.

| d) | Roll som som grindvakt för en hel kategori av innehåll eller information. |
| --- | --- |

d)

Roll som som grindvakt för en hel kategori av innehåll eller information.

| e) | Tillgång till stora mängder personuppgifter av hög kvalitet vilka antingen tillhandahålls av användare eller härleds i fråga om användare baserat på övervakning av deras beteende på nätet; sådana uppgifter är oumbärliga för att tillhandahålla och förbättra en liknande tjänst samt är svåra att få tillgång till eller kopiera för potentiella konkurrenter. |
| --- | --- |

e)

Tillgång till stora mängder personuppgifter av hög kvalitet vilka antingen tillhandahålls av användare eller härleds i fråga om användare baserat på övervakning av deras beteende på nätet; sådana uppgifter är oumbärliga för att tillhandahålla och förbättra en liknande tjänst samt är svåra att få tillgång till eller kopiera för potentiella konkurrenter.

| (3) | innehåll: begrepp, idé, form av uttryck eller information i valfritt format, till exempel text, bilder, ljud och video. |
| --- | --- |

(3)

innehåll: begrepp, idé, form av uttryck eller information i valfritt format, till exempel text, bilder, ljud och video.

| (4) | olagligt innehåll: innehåll som inte är förenligt med unionsrätten eller den nationella rätten i en medlemsstat där det är föremål för värdtjänster. |
| --- | --- |

(4)

olagligt innehåll: innehåll som inte är förenligt med unionsrätten eller den nationella rätten i en medlemsstat där det är föremål för värdtjänster.

| (5) | innehållshantering: moderering och kuratering av innehåll på värdplattformar för innehåll. |
| --- | --- |

(5)

innehållshantering: moderering och kuratering av innehåll på värdplattformar för innehåll.

| (6) | innehållsmoderering: övervakning av, och tillämpning av en på förhand fastställd uppsättning regler och riktlinjer på, innehåll som skapats, publicerats eller delats av användare, för att säkerställa innehållets överensstämmelse med de rättsliga kraven, communityriktlinjerna och de allmänna villkoren, samt eventuella åtgärder som vidtas av plattformen till följd av detta, till exempel avlägsnande av innehållet eller radering eller tillfällig avstängning av det berörda användarkontot, oavsett om det görs på automatisk väg eller av operatörer. |
| --- | --- |

(6)

innehållsmoderering: övervakning av, och tillämpning av en på förhand fastställd uppsättning regler och riktlinjer på, innehåll som skapats, publicerats eller delats av användare, för att säkerställa innehållets överensstämmelse med de rättsliga kraven, communityriktlinjerna och de allmänna villkoren, samt eventuella åtgärder som vidtas av plattformen till följd av detta, till exempel avlägsnande av innehållet eller radering eller tillfällig avstängning av det berörda användarkontot, oavsett om det görs på automatisk väg eller av operatörer.

| (7) | innehållskuratering: selektering, optimering, prioritering och rekommendation av innehåll baserat på individuella användarprofiler, för visning på en webbplats eller i en applikation. |
| --- | --- |

(7)

innehållskuratering: selektering, optimering, prioritering och rekommendation av innehåll baserat på individuella användarprofiler, för visning på en webbplats eller i en applikation.

| (8) | allmänna villkor: alla bestämmelser och villkor eller specifikationer, oavsett namn eller form, som reglerar avtalsförhållandet mellan värdplattformen för innehåll och dess användare och som ensidigt fastställs av värdplattformen för innehåll. |
| --- | --- |

(8)

allmänna villkor: alla bestämmelser och villkor eller specifikationer, oavsett namn eller form, som reglerar avtalsförhållandet mellan värdplattformen för innehåll och dess användare och som ensidigt fastställs av värdplattformen för innehåll.

| (9) | användare: en fysisk eller juridisk person som använder de tjänster som tillhandahålls av en värdplattform för innehåll eller interagerar med innehåll på en sådan plattform. |
| --- | --- |

(9)

användare: en fysisk eller juridisk person som använder de tjänster som tillhandahålls av en värdplattform för innehåll eller interagerar med innehåll på en sådan plattform.

| (10) | uppladdare: en fysisk eller juridisk person som tillför innehåll till en värdplattform för innehåll, oavsett om det är synligt för andra användare eller inte. |
| --- | --- |

(10)

uppladdare: en fysisk eller juridisk person som tillför innehåll till en värdplattform för innehåll, oavsett om det är synligt för andra användare eller inte.

| (11) | anmälning: formellt bestridande av innehållets överensstämmelse med de rättsliga kraven, communityriktlinjerna och de allmänna villkoren. |
| --- | --- |

(11)

anmälning: formellt bestridande av innehållets överensstämmelse med de rättsliga kraven, communityriktlinjerna och de allmänna villkoren.

Artikel 4

Principer för innehållshantering

1.   Innehållshantering ska vara skälig, laglig och transparent. De metoder för innehållshantering som tillämpas ska vara ändamålsenliga, proportionella i förhållande till typen och mängden av innehåll, relevanta och begränsade till vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka innehållet hanteras. Värdplattformar för innehåll ska vara ansvariga för att säkerställa att deras metoder för innehållshantering är skäliga, transparenta och proportionella.

2.   Användarna får inte bli föremål för diskriminerande metoder, utnyttjande eller utestängning i samband med den innehållsmoderering som utförs av värdplattformar för innehåll, såsom avlägsnande av användarskapat innehåll baserat på utseende, etniskt ursprung, kön, sexuell läggning, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder, graviditet eller ansvar för att hand om barn, språk eller samhällsklass.

3.   Värdplattformar för innehåll ska tillhandahålla användarna tillräcklig information om sina innehållskurateringsprofiler och de enskilda kriterier som ligger till grund för hur plattformarna i fråga kuraterar innehåll för användarna, inbegripet information om huruvida algoritmer används och målen med dem.

4.   Värdplattformar för innehåll ska ge användarna en lämplig grad av inflytande över kurateringen av det innehåll som visas för dem, inbegripet möjligheten att välja bort innehållskuratering helt och hållet. I synnerhet får användarna inte bli föremål för innehållskuratering utan att på förhand ha gett frivilligt, specifikt, informerat och otvetydigt samtycke.

Artikel 5

Strukturerad riskdialog om innehållshantering

Som ett led i en strukturerad riskdialog med den europeiska enheten tillsammans med de relevanta nationella myndigheterna ska värdplattformar för innehåll med betydande marknadsstyrka två gånger om året lägga fram en rapport för den europeiska enheten om konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna och om sin riskhantering i samband med sina strategier för innehållshantering och hur de minskar dessa risker.

Artikel 6

Transparenskrav

1.   Leverantörer av digitala tjänster ska vidta de åtgärder som krävs för att göra det möjligt att offentliggöra finansieringen av alla intressegrupper som användarna av leverantörernas digitala tjänster är knutna till, och närmare uppgifter om arten av förhållandet mellan sådana intressegrupper och användare. Ett sådant offentliggörande ska göra det möjligt att identifiera den person som är juridiskt ansvarig.

2.   Kommersiella leverantörer av digitala tjänster som är etablerade utanför unionen ska utse en rättslig företrädare med användarnas intressen inom unionen som ansvarsområde och göra denna företrädares kontaktuppgifter synliga och tillgängliga på sina onlineplattformar.

Artikel 7

Rätten att utfärda anmälningar

1.   Varje fysisk och juridisk person och varje offentligt organ som tillhandahålls innehåll genom en webbplats, en applikation eller någon annan form av programvara ska ha rätt att utfärda en anmälning enligt denna förordning.

2.   Medlemsstaterna ska föreskriva påföljder om en person som handlar för ändamål som har samband med deras egen närings- eller yrkesverksamhet systematiskt och vid upprepade tillfällen inger felaktiga anmälningar. Dessa påföljder ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.

Artikel 8

Anmälningsförfaranden

Värdplattformar för innehåll ska i sina allmänna villkor inkludera tydlig, lättillgänglig, begriplig och otvetydig information om anmälningsförfarandena, i synnerhet

| a) | den längsta tid inom vilken uppladdaren av innehållet i fråga ska informeras om ett anmälningsförfarande, |
| --- | --- |

a)

den längsta tid inom vilken uppladdaren av innehållet i fråga ska informeras om ett anmälningsförfarande,

| b) | den period inom vilken uppladdaren kan bestrida anmälningen, |
| --- | --- |

b)

den period inom vilken uppladdaren kan bestrida anmälningen,

| c) | värdplattformens tidsfrist för att skyndsamt behandla en anmälning och fatta beslut, |
| --- | --- |

c)

värdplattformens tidsfrist för att skyndsamt behandla en anmälning och fatta beslut,

| d) | värdplattformens tidsfrist för att informera båda parter om resultatet av beslutet, inbegripet en motivering för de åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

d)

värdplattformens tidsfrist för att informera båda parter om resultatet av beslutet, inbegripet en motivering för de åtgärder som vidtagits.

Artikel 9

Anmälningarnas innehåll

1.   En anmälning gällande innehåll ska omfatta minst följande information:

| a) | En länk till innehållet i fråga och, vid behov, till exempel i samband med videoinnehåll, en tidsstämpel. |
| --- | --- |

a)

En länk till innehållet i fråga och, vid behov, till exempel i samband med videoinnehåll, en tidsstämpel.

| b) | Skälet till anmälningen. |
| --- | --- |

b)

Skälet till anmälningen.

| c) | Bevis till stöd för påståendet i anmälningen. |
| --- | --- |

c)

Bevis till stöd för påståendet i anmälningen.

| d) | En försäkran om god tro från anmälaren. |
| --- | --- |

d)

En försäkran om god tro från anmälaren.

| e) | I händelse av kränkningar av personlighetsskyddet eller immaterialrättsintrång, anmälarens identitet. |
| --- | --- |

e)

I händelse av kränkningar av personlighetsskyddet eller immaterialrättsintrång, anmälarens identitet.

2.   Vid sådan kränkningar respektive intrång som avses i första stycket led e ska anmälaren utgöra den person som berörs av kränkningen av personlighetsskyddet, eller innehavaren av de immateriella rättigheter som har blivit föremål för intrång, eller någon som handlar på uppdrag av den personen.

Artikel 10

Information till uppladdaren

1.   När en anmälning har utfärdats, och innan ett beslut om innehållet har fattats, ska uppladdaren av innehållet erhålla följande information:

| a) | Skälet till anmälningen och till de åtgärder som värdplattformen för innehåll kan komma att vidta. |
| --- | --- |

a)

Skälet till anmälningen och till de åtgärder som värdplattformen för innehåll kan komma att vidta.

| b) | Tillräcklig information om förfarandet. |
| --- | --- |

b)

Tillräcklig information om förfarandet.

| c) | Information om rätten att inkomma med svar enligt punkt 3. |
| --- | --- |

c)

Information om rätten att inkomma med svar enligt punkt 3.

| d) | Information om tillgängliga avhjälpande åtgärder med avseende på falska anmälningar. |
| --- | --- |

d)

Information om tillgängliga avhjälpande åtgärder med avseende på falska anmälningar.

2.   Den information som krävs enligt första stycket ska inte tillhandahållas om värdplattformen för innehåll har informerats av offentliga myndigheter om pågående brottsutredningar.

3.   Uppladdaren ska ha rätt att inkomma med svar till värdplattformen för innehåll i form av motanmälningar. Värdplattformen för innehåll ska beakta uppladdarens svar när den fattar beslut om vilken åtgärd som ska vidtas.

Artikel 11

Beslut om anmälningar

1.   Värdplattformar för innehåll ska se till att beslut om anmälningar fattas av kvalificerad personal och utan onödigt dröjsmål efter de utredningar som krävs.

2.   Efter en anmälning ska värdplattformar för innehåll utan dröjsmål fatta beslut om huruvida det innehåll som var föremål för anmälningen ska avlägsnas, avlistas eller göras oåtkomligt, om innehållet i fråga inte stämmer överens med de rättsliga kraven. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14.2 får det faktum att en värdplattform för innehåll har ansett att ett specifikt innehåll är icke överensstämmande under inga omständigheter automatiskt leda till att en annan användares innehåll avlägsnas, avlistas eller görs oåtkomligt.

Artikel 12

Information om beslut

Så snart en värdplattform för innehåll fattat ett beslut ska den på ett tydligt och enkelt sätt informera alla parter som berörs av anmälningsförfarandet om resultatet av beslutet och lämna följande information:

| a) | Skälen till beslutet. |
| --- | --- |

a)

Skälen till beslutet.

| b) | Huruvida beslutet fattades uteslutande av en människa eller med stöd av en algoritm. |
| --- | --- |

b)

Huruvida beslutet fattades uteslutande av en människa eller med stöd av en algoritm.

| c) | Information om den möjlighet till omprövning som avses i artikel 13 och rättslig prövning för någon av parterna. |
| --- | --- |

c)

Information om den möjlighet till omprövning som avses i artikel 13 och rättslig prövning för någon av parterna.

Artikel 13

Omprövning av beslut

1.   Värdplattformar för innehåll kan tillhandahålla en mekanism som gör det möjligt för användare att begära omprövning av beslut som de fattar.

2.   Värdplattformar för innehåll med betydande marknadsstyrka ska tillhandahålla den omprövningsmekanism som avses i punkt 1.

3.   Det slutliga omprövningsbeslutet ska under alla omständigheter fattas av en människa.

Artikel 14

Avlägsnande av innehåll

1.   Utan att det påverkar rättsliga eller administrativa beslut om onlineinnehåll ska innehåll som har varit föremål för en anmälning fortsatt vara synligt så länge granskningen avseende dess laglighet pågår.

2.   Värdplattformar för innehåll ska skyndsamt vidta åtgärder för att göra innehåll oåtkomligt eller avlägsna det om det är uppenbart olagligt.

Artikel 15

Oberoende tvistlösning

1.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla oberoende tvistlösningsorgan för att snabbt och effektivt lösa tvister utanför domstol när beslut om innehållsmoderering bestrids.

2.   De oberoende tvistlösningsorganen ska vara sammansatta av oberoende juridiska experter med mandat att avgöra tvister mellan värdplattformar för innehåll och användare om det berörda innehållets överensstämmelse med de rättsliga kraven, communityriktlinjerna och de allmänna villkoren.

3.   Hänskjutandet av en tvist om innehållsmoderering till ett oberoende tvistlösningsorgan ska inte utesluta möjligheten för en användare att väcka talan vid domstol, såvida inte tvisten har lösts i samförstånd.

4.   Värdplattformar för innehåll med betydande marknadsstyrka ska bidra ekonomiskt till de oberoende tvistlösningsorganens driftskostnader genom en särskild fond som förvaltas av den europeiska enheten, för att bistå medlemsstaterna i finansieringen av dessa organ. Medlemsstaterna ska säkerställa att de oberoende tvistlösningsorganen ges tillräckliga resurser, så att deras kompetens och oberoende säkerställs.

Artikel 16

Förfaranderegler för oberoende tvistlösning

1.   Uppladdaren och en tredje part, till exempel en ombudsperson med berättigat intresse av att vidta åtgärder, ska ha rätt att hänskjuta ett ärende avseende innehållsmoderering till det behöriga oberoende tvistlösningsorganet ifall värdplattformen för innehåll har beslutat att avlägsna eller avlista innehåll eller göra det oåtkomligt eller agera på ett annat sätt som inte är förenligt med den åtgärd som uppladdaren skulle föredra och som uttryckts av uppladdaren, eller på ett sätt som innebär att grundläggande rättigheter åsidosätts.

2.   Om värdplattformen för innehåll har beslutat att inte avlista innehåll som är föremål för en anmälning ska anmälaren ha rätt att hänskjuta ärendet till det behöriga oberoende tvistlösningsorganet, förutsatt att anmälaren skulle ha kärandebehörighet i ett civilrättsligt förfarande avseende det aktuella innehållet.

3.   Det behöriga oberoende tvistlösningsorganet ska vara det organ som är beläget i den medlemsstat där det innehåll som tvisten gäller har laddats upp. Fysiska personer ska under alla omständigheter ha rätt att lämna in klagomål till det oberoende tvistlösningsorganet i den medlemsstat där de är bosatta.

4.   Om anmälaren har rätt att hänskjuta ett ärende avseende innehållsmoderering till ett oberoende tvistlösningsorgan i enlighet med punkt 2 får anmälaren hänskjuta ärendet till det oberoende tvistlösningsorgan som är beläget i anmälarens hemvistmedlemsstat eller uppladdarens hemvistmedlemsstat, om uppladdaren använder tjänsten för icke-kommersiella syften.

5.   Om ett fall av innehållsmoderering som rör samma fråga är föremål för hänskjutande till ett annat oberoende tvistlösningsorgan får det oberoende tvistlösningsorganet avbryta förfarandet när det gäller hänskjutandet. Om en fråga om innehållsmoderering har varit föremål för rekommendationer från ett oberoende tvistlösningsorgan får det oberoende tvistlösningsorganet avstå från att behandla ett hänskjutande.

6.   Medlemsstaterna ska inom sina jurisdiktioner fastställa alla övriga regler och förfaranden som krävs för de oberoende tvistlösningsorganen.

Artikel 17

Personuppgifter

All behandling av personuppgifter som görs inom ramen för denna förordning ska ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (4) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (5).

Artikel 18

Rapportering av överträdelser och skydd av personer som rapporterar överträdelser

Direktiv (EU) 2019/1937 ska tillämpas på rapportering av överträdelser av denna förordning och personer som rapporterar sådana överträdelser.

Artikel 19

Ändringar av direktiv (EU) 2019/1937

Direktiv (EU) 2019/1937 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2.1 a ska följande led läggas till:






  ”xi) | Innehållshantering på nätet.”. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 2.1 a ska följande led läggas till:

”xi)

Innehållshantering på nätet.”.

| 2. | I del I i bilagan ska följande led läggas till:






  ”K. | Artikel 2.1 a xi – innehållshantering på nätet
  Europaparlamentets och rådets förordning [XXX] om avtalsrättigheter i fråga om innehållshantering.”. |
| --- | --- | --- |

2.

”K.

Artikel 2.1 a xi – innehållshantering på nätet

Europaparlamentets och rådets förordning [XXX] om avtalsrättigheter i fråga om innehållshantering.”.

Artikel 20

Rapportering, utvärdering och översyn

1.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla kommissionen all relevant information om genomförandet och tillämpningen av denna förordning. På grundval av den information som erhållits och av offentliga samråd ska kommissionen senast den ... [tre år efter denna förordnings ikraftträdande] lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet om genomförandet och tillämpningen av denna förordning och överväga behovet av ytterligare åtgärder, vid behov inbegripet ändringar av denna förordning.

2.   Utan att det påverkar de rapporteringsskyldigheter som fastställs i andra unionsrättsakter ska medlemsstaterna lämna in följande statistik till kommissionen varje år:

| a) | Antalet tvister som hänskjutits till de oberoende tvistlösningsorganen och de typer av innehåll som varit föremål för tvister. |
| --- | --- |

a)

Antalet tvister som hänskjutits till de oberoende tvistlösningsorganen och de typer av innehåll som varit föremål för tvister.

| b) | Antalet ärenden som lösts av de oberoende tvistlösningsorganen, indelade efter resultat. |
| --- | --- |

b)

Antalet ärenden som lösts av de oberoende tvistlösningsorganen, indelade efter resultat.

Artikel 21

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den XX.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

1

(2)  När kommissionen fastställer antalet användare bör den ta hänsyn till situationen för små och medelstora företag och nystartade företag.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

5

---

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/53 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/53

---

P9_TA(2020)0274

Rättsakten om digitala tjänster och frågor som rör de grundläggande rättigheterna

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 om rättsakten om digitala tjänster och frågor som rör de grundläggande rättigheterna (2020/2022(INI))

(2021/C 404/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artikel 2,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 16 och 114, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 16 och 114,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 6, 7, 8, 11, 13, 21, 22, 23, 24, 26, 38 och 47, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 6, 7, 8, 11, 13, 21, 22, 23, 24, 26, 38 och 47,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”direktiv om elektronisk handel”) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”direktiv om elektronisk handel”) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (”allmän dataskyddsförordning”), (2) , |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (”allmän dataskyddsförordning”), (2) ,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (”direktiv om integritet och elektronisk kommunikation”) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (”direktiv om integritet och elektronisk kommunikation”) (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (5) (”direktivet om upphovsrätt”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (5) (”direktivet om upphovsrätt”),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/334 av den 1 mars 2018 om åtgärder för att effektivt bekämpa olagligt innehåll online (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2018/334 av den 1 mars 2018 om åtgärder för att effektivt bekämpa olagligt innehåll online (6),

| — | med beaktande av Europols hotbildsbedömning av internetstödd organiserad brottslighet (IOCTA) av den 18 september 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europols hotbildsbedömning av internetstödd organiserad brottslighet (IOCTA) av den 18 september 2018,

| — | med beaktande av EU-domstolens relevanta rättspraxis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens relevanta rättspraxis,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0172/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0172/2020), och av följande skäl:

| A. | Grundläggande rättigheter som skyddet av integritet och personuppgifter, principen om icke-diskriminering samt yttrande- och informationsfrihet måste finnas i hjärtat av en framgångsrik och hållbar EU-politik om digitala tjänster. Dessa rättigheter måste synas både i lagens ordalydelse och i andan av dess genomförande. |
| --- | --- |

A.

Grundläggande rättigheter som skyddet av integritet och personuppgifter, principen om icke-diskriminering samt yttrande- och informationsfrihet måste finnas i hjärtat av en framgångsrik och hållbar EU-politik om digitala tjänster. Dessa rättigheter måste synas både i lagens ordalydelse och i andan av dess genomförande.

| B. | De olika typerna av digitala tjänster och de digitala tjänsteleverantörernas roller har förändrats drastiskt sedan direktivet om elektronisk handel antogs för 20 år sedan. |
| --- | --- |

B.

De olika typerna av digitala tjänster och de digitala tjänsteleverantörernas roller har förändrats drastiskt sedan direktivet om elektronisk handel antogs för 20 år sedan.

| C. | Användarnas förtroende kan bara vinnas genom digitala tjänster som respekterar användarnas grundläggande rättigheter, vilket skulle främja användningen av tjänsterna och ge företag en konkurrensfördel och en stabil affärsmodell. |
| --- | --- |

C.

Användarnas förtroende kan bara vinnas genom digitala tjänster som respekterar användarnas grundläggande rättigheter, vilket skulle främja användningen av tjänsterna och ge företag en konkurrensfördel och en stabil affärsmodell.

| D. | De dataskyddsregler som gäller för alla leverantörer som erbjuder digitala tjänster på EU:s territorium uppdaterades och harmoniserades nyligen i hela EU i och med den allmänna dataskyddsförordningen. Integritetsregler för elektronisk kommunikation, som är en del av digitala tjänster, omfattas av direktivet om integritet och elektronisk kommunikation och håller för närvarande på att ses över. |
| --- | --- |

D.

De dataskyddsregler som gäller för alla leverantörer som erbjuder digitala tjänster på EU:s territorium uppdaterades och harmoniserades nyligen i hela EU i och med den allmänna dataskyddsförordningen. Integritetsregler för elektronisk kommunikation, som är en del av digitala tjänster, omfattas av direktivet om integritet och elektronisk kommunikation och håller för närvarande på att ses över.

| E. | Mängden av alla typer av användarskapat innehåll som delas och tjänster som tillhandahålls via onlineplattformar, inbegripet molntjänster, har ökat exponentiellt och i en aldrig tidigare skådad takt tack vare avancerad teknik. Detta inbegriper olagligt innehåll såsom bilder som visar material med sexuella övergrepp mot barn på internet och innehåll som är lagligt men som kan vara skadligt för samhället och demokratin, såsom desinformation om medel mot covid-19. |
| --- | --- |

E.

Mängden av alla typer av användarskapat innehåll som delas och tjänster som tillhandahålls via onlineplattformar, inbegripet molntjänster, har ökat exponentiellt och i en aldrig tidigare skådad takt tack vare avancerad teknik. Detta inbegriper olagligt innehåll såsom bilder som visar material med sexuella övergrepp mot barn på internet och innehåll som är lagligt men som kan vara skadligt för samhället och demokratin, såsom desinformation om medel mot covid-19.

| F. | Hatpropaganda och desinformation på internet har blivit alltmer utbredda företeelser på senare år när personer och störande aktörer använder onlineplattformar för att öka polariseringen vilket, i sin tur, utnyttjas för politiska ändamål. Kvinnor, icke-vita, personer som tillhör eller uppfattas tillhöra etniska eller språkliga minoriteter och hbtqi-personer utsätts ofta för diskriminerande hatpropaganda, mobbning, hot och utpekande som syndabockar på nätet. |
| --- | --- |

F.

Hatpropaganda och desinformation på internet har blivit alltmer utbredda företeelser på senare år när personer och störande aktörer använder onlineplattformar för att öka polariseringen vilket, i sin tur, utnyttjas för politiska ändamål. Kvinnor, icke-vita, personer som tillhör eller uppfattas tillhöra etniska eller språkliga minoriteter och hbtqi-personer utsätts ofta för diskriminerande hatpropaganda, mobbning, hot och utpekande som syndabockar på nätet.

| G. | Denna trend har understötts av onlineplattformar vars affärsmodell bygger på insamling och analys av användardata i syfte att generera mer trafik och ”klick”, och i sin tur mer profileringsuppgifter och därmed mer vinst. Detta leder till att sensationalistiskt innehåll förstärks. Hatpropaganda och desinformation skadar allmänintresset genom att undergräva det respektfulla och ärliga offentliga samtalet, och utgör hot mot den allmänna säkerheten eftersom de kan sporra till våld i den verkliga världen. Att bekämpa sådant innehåll är avgörande för att säkerställa respekten för de grundläggande rättigheterna och för att försvara rättsstatsprincipen och demokratin i EU. |
| --- | --- |

G.

Denna trend har understötts av onlineplattformar vars affärsmodell bygger på insamling och analys av användardata i syfte att generera mer trafik och ”klick”, och i sin tur mer profileringsuppgifter och därmed mer vinst. Detta leder till att sensationalistiskt innehåll förstärks. Hatpropaganda och desinformation skadar allmänintresset genom att undergräva det respektfulla och ärliga offentliga samtalet, och utgör hot mot den allmänna säkerheten eftersom de kan sporra till våld i den verkliga världen. Att bekämpa sådant innehåll är avgörande för att säkerställa respekten för de grundläggande rättigheterna och för att försvara rättsstatsprincipen och demokratin i EU.

| H. | Sociala medier och andra plattformar för distribution av innehåll utnyttjar profileringsteknik för att rikta och distribuera sitt innehåll, liksom annonser. Uppgifter som samlas in från enskilda personers digitala spår kan utvinnas på ett sätt som möjliggör mycket träffsäker inferens från mycket intima personuppgifter, särskilt när sådana uppgifter slås ihop med andra datamängder. Cambridge Analytica- och Facebook-skandalerna visade på riskerna med onlineplattformars ogenomskinliga databehandling genom att avslöja att vissa väljare hade valts ut för individuellt riktad politisk reklam och ibland även riktad desinformation. |
| --- | --- |

H.

Sociala medier och andra plattformar för distribution av innehåll utnyttjar profileringsteknik för att rikta och distribuera sitt innehåll, liksom annonser. Uppgifter som samlas in från enskilda personers digitala spår kan utvinnas på ett sätt som möjliggör mycket träffsäker inferens från mycket intima personuppgifter, särskilt när sådana uppgifter slås ihop med andra datamängder. Cambridge Analytica- och Facebook-skandalerna visade på riskerna med onlineplattformars ogenomskinliga databehandling genom att avslöja att vissa väljare hade valts ut för individuellt riktad politisk reklam och ibland även riktad desinformation.

| I. | De automatiserade algoritmer som bestämmer hur innehåll från tredje part ska hanteras, prioriteras, distribueras och raderas på onlineplattformar, även under politiska kampanjer och valkampanjer, reproducerar ofta befintliga diskriminerande mönster i samhället, vilket leder till en hög risk för diskriminering av personer som redan är drabbade. Den utbredda användningen av algoritmer för avlägsnande eller blockering av innehåll väcker också oro över rättsstatsprincipen och frågor som rör laglighet, legitimitet och proportionalitet. |
| --- | --- |

I.

De automatiserade algoritmer som bestämmer hur innehåll från tredje part ska hanteras, prioriteras, distribueras och raderas på onlineplattformar, även under politiska kampanjer och valkampanjer, reproducerar ofta befintliga diskriminerande mönster i samhället, vilket leder till en hög risk för diskriminering av personer som redan är drabbade. Den utbredda användningen av algoritmer för avlägsnande eller blockering av innehåll väcker också oro över rättsstatsprincipen och frågor som rör laglighet, legitimitet och proportionalitet.

| J. | Ett litet antal huvudsakligen icke-europeiska tjänsteleverantörer har betydande marknadsstyrka och utövar inflytande över enskildas rättigheter och friheter och våra samhällen och demokratier, genom att kontrollera hur information, tjänster och produkter presenteras, och vilka därför har ett enormt inflytande över hur medlemsstaterna fungerar och över deras medborgare. Dessa plattformars beslut kan få långtgående konsekvenser för yttrande- och informationsfriheten och för mediernas frihet och mångfald.; |
| --- | --- |

J.

Ett litet antal huvudsakligen icke-europeiska tjänsteleverantörer har betydande marknadsstyrka och utövar inflytande över enskildas rättigheter och friheter och våra samhällen och demokratier, genom att kontrollera hur information, tjänster och produkter presenteras, och vilka därför har ett enormt inflytande över hur medlemsstaterna fungerar och över deras medborgare. Dessa plattformars beslut kan få långtgående konsekvenser för yttrande- och informationsfriheten och för mediernas frihet och mångfald.;

| K. | Den politiska linjen för att ta itu med olagligt innehåll online inom EU har hittills framför allt fokuserat på frivilligt samarbete och avlägsnande efter domstolsbeslut, men ett växande antal medlemsstater antar nationell lagstiftning för att ta itu med olagligt innehåll på ett icke-harmoniserat sätt. Bestämmelser för att ta itu med vissa typer av olagligt innehåll ingick i den senaste sektorsspecifika lagstiftningen på EU-nivå. |
| --- | --- |

K.

Den politiska linjen för att ta itu med olagligt innehåll online inom EU har hittills framför allt fokuserat på frivilligt samarbete och avlägsnande efter domstolsbeslut, men ett växande antal medlemsstater antar nationell lagstiftning för att ta itu med olagligt innehåll på ett icke-harmoniserat sätt. Bestämmelser för att ta itu med vissa typer av olagligt innehåll ingick i den senaste sektorsspecifika lagstiftningen på EU-nivå.

| L. | En strategi med enbart självreglering för plattformar ger inte tillräcklig insyn, ansvarsskyldighet och tillsyn. En sådan strategi ger varken offentliga myndigheter, det civila samhället eller användare ordentlig information om hur plattformar hanterar olagligt innehåll och olaglig verksamhet och innehåll som bryter mot deras allmänna villkor, eller om hur de kuraterar innehåll i allmänhet. |
| --- | --- |

L.

En strategi med enbart självreglering för plattformar ger inte tillräcklig insyn, ansvarsskyldighet och tillsyn. En sådan strategi ger varken offentliga myndigheter, det civila samhället eller användare ordentlig information om hur plattformar hanterar olagligt innehåll och olaglig verksamhet och innehåll som bryter mot deras allmänna villkor, eller om hur de kuraterar innehåll i allmänhet.

| M. | En sådan strategi kan inte garantera att de grundläggande rättigheterna respekteras och skapar en situation där det rättsliga ansvaret delvis överförs till privata parter, vilket innebär en risk för intrång i rätten till yttrandefrihet. |
| --- | --- |

M.

En sådan strategi kan inte garantera att de grundläggande rättigheterna respekteras och skapar en situation där det rättsliga ansvaret delvis överförs till privata parter, vilket innebär en risk för intrång i rätten till yttrandefrihet.

| N. | Myndigheternas tillsyn och övervakning är sektorsspecifik i EU. Ytterligare och mer omfattande samordning mellan de olika tillsynsorganen i EU skulle vara till nytta. |
| --- | --- |

N.

Myndigheternas tillsyn och övervakning är sektorsspecifik i EU. Ytterligare och mer omfattande samordning mellan de olika tillsynsorganen i EU skulle vara till nytta.

| O. | Det uppstår en brist på transparens och ansvarsskyldighet, både inom den privata och den offentliga sektorn, på grund av bristen på tillförlitliga och jämförbara offentliga uppgifter om förekomsten av olagligt och skadligt innehåll online, om anmälningar och avlägsnande efter domstolsbeslut och självreglerande avlägsnande av detta samt om de behöriga myndigheternas uppföljning. Det saknas information om de algoritmer som används av plattformar och webbplatser och hur plattformarna hanterar felaktigt avlägsnande av innehåll. |
| --- | --- |

O.

Det uppstår en brist på transparens och ansvarsskyldighet, både inom den privata och den offentliga sektorn, på grund av bristen på tillförlitliga och jämförbara offentliga uppgifter om förekomsten av olagligt och skadligt innehåll online, om anmälningar och avlägsnande efter domstolsbeslut och självreglerande avlägsnande av detta samt om de behöriga myndigheternas uppföljning. Det saknas information om de algoritmer som används av plattformar och webbplatser och hur plattformarna hanterar felaktigt avlägsnande av innehåll.

| P. | Sexuell exploatering av barn på nätet är en av de typer av olagligt innehåll som underlättas av den tekniska utvecklingen. Den omfattande mängd material med sexuella övergrepp mot barn som sprids på nätet medför allvarliga utmaningar när det gäller insatser för upptäckt, utredning och, framför allt, identifiering av offer. Enligt Europol ökade anmälningarna till USA-baserade NCMEC om delning online av material med sexuella övergrepp mot barn med 106 procent under det senaste året. |
| --- | --- |

P.

Sexuell exploatering av barn på nätet är en av de typer av olagligt innehåll som underlättas av den tekniska utvecklingen. Den omfattande mängd material med sexuella övergrepp mot barn som sprids på nätet medför allvarliga utmaningar när det gäller insatser för upptäckt, utredning och, framför allt, identifiering av offer. Enligt Europol ökade anmälningarna till USA-baserade NCMEC om delning online av material med sexuella övergrepp mot barn med 106 procent under det senaste året.

| Q. | Enligt Europeiska unionens domstols rättspraxis bör innehållet avlägsnas efter ett domstolsbeslut från en medlemsstat. Värdleverantörer får använda sig av verktyg och teknik för automatisk sökning för att upptäcka och avlägsna innehåll som motsvarar innehåll som tidigare förklarats vara olagligt, men bör inte vara skyldiga att utöva generell övervakning av den information som lagras, eller att aktivt eftersöka fakta eller omständigheter som kan tyda på olaglig aktivitet, såsom föreskrivs i artikel 15.1 i direktiv 2000/31/EG. |
| --- | --- |

Q.

Enligt Europeiska unionens domstols rättspraxis bör innehållet avlägsnas efter ett domstolsbeslut från en medlemsstat. Värdleverantörer får använda sig av verktyg och teknik för automatisk sökning för att upptäcka och avlägsna innehåll som motsvarar innehåll som tidigare förklarats vara olagligt, men bör inte vara skyldiga att utöva generell övervakning av den information som lagras, eller att aktivt eftersöka fakta eller omständigheter som kan tyda på olaglig aktivitet, såsom föreskrivs i artikel 15.1 i direktiv 2000/31/EG.

| R. | En betrodd elektronisk identifiering är grundläggande för att säkra åtkomst till digitala tjänster och för att genomföra elektroniska transaktioner på ett säkrare sätt. För närvarande har endast 15 medlemsstater anmält sina system för elektronisk identifiering för gränsöverskridande erkännande till kommissionen inom ramen för förordning (EU) nr 910/2014 (7) (eIDA-förordningen). |
| --- | --- |

R.

En betrodd elektronisk identifiering är grundläggande för att säkra åtkomst till digitala tjänster och för att genomföra elektroniska transaktioner på ett säkrare sätt. För närvarande har endast 15 medlemsstater anmält sina system för elektronisk identifiering för gränsöverskridande erkännande till kommissionen inom ramen för förordning (EU) nr 910/2014 (7) (eIDA-förordningen).

| S. | Internet och internetplattformar är fortfarande en viktig plats för terroristgruppers verksamhet, och de använder dem som ett verktyg för spridning av propaganda, rekrytering och främjande av sin verksamhet. |
| --- | --- |

S.

Internet och internetplattformar är fortfarande en viktig plats för terroristgruppers verksamhet, och de använder dem som ett verktyg för spridning av propaganda, rekrytering och främjande av sin verksamhet.

| 1. | Europaparlamentet tror på de tydliga samhälleliga och ekonomiska fördelarna med en fungerande digital inre marknad för EU och dess medlemsstater. Parlamentet välkomnar dessa fördelar, särskilt bättre tillgång till information och en stärkt yttrandefrihet. Parlamentet betonar den viktiga skyldigheten att säkerställa ett rättvist digitalt ekosystem där de grundläggande rättigheterna enligt fördragen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna – särskilt yttrande- och informationsfrihet, icke-diskriminering, mediernas frihet och mångfald, integritet och dataskydd – respekteras och där användarsäkerheten säkerställs online. Parlamentet betonar att lagstiftningsåtgärder och andra regleringsåtgärder på den digitala inre marknaden som syftar till att säkerställa efterlevnaden av denna skyldighet bör vara strikt begränsade till vad som är nödvändigt. Parlamentet påminner vidare om att användningen av mekanismer för avlägsnande av innehåll utan rättssäkerhetsgarantier strider mot artikel 10 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att anta en skräddarsydd regleringsstrategi för att ta itu med de skillnader som kvarstår mellan online- respektive offline-världen och de utmaningar som uppstår till följd av mångfalden av aktörer och tjänster som erbjuds online. Parlamentet anser i detta sammanhang att det är oerhört viktigt att tillämpa olika regleringsstrategier för olagligt respektive lagligt innehåll. Parlamentet betonar att olagligt innehåll på internet och brottslighet som möjliggörs av informationsteknik bör bekämpas lika kraftfullt och på grundval av samma rättsliga principer som olagligt innehåll och brottsligt beteende offline, och med samma garantier för medborgarna. Parlamentet påminner om att e-handelsdirektivet är den rättsliga ram för onlinetjänster på den inre marknaden som reglerar innehållshantering. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att olagligt innehåll måste avlägsnas snabbt och konsekvent för att man ska kunna ta itu med brott och kränkningar av de grundläggande rättigheterna. Parlamentet anser att frivilliga uppförandekoder endast till viss del hanterar problemet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar leverantörer av digitala tjänster att avlägsna innehåll från nätet på ett omdömesgillt, proportionellt och icke-diskriminerande sätt, och med vederbörlig hänsyn till alla omständigheter i fråga om användarnas grundläggande rättigheter, och att beakta den grundläggande betydelsen av yttrande- och informationsfriheten i ett öppet och demokratiskt samhälle i syfte att undvika avlägsnande av innehåll som inte är olagligt. Parlamentet begär att leverantörer av digitala tjänster, som på eget initiativ vill begränsa visst lagligt innehåll för sina användare, undersöker möjligheten att märka detta innehåll i stället för att flytta det offline, så att användarna ges möjlighet att på eget ansvar välja att få tillgång till detta innehåll. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att alla lagstadgade åtgärder för avlägsnande av innehåll i rättsakten om digitala tjänster endast bör gälla olagligt innehåll, enligt definitionen i EU-rätten och nationell rätt, och att lagstiftningen inte bör innehålla några odefinierade begrepp och termer, eftersom detta skulle skapa rättsosäkerhet för onlineplattformar och äventyra de grundläggande rättigheterna och yttrandefriheten. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar dock att det nuvarande digitala ekosystemet också uppmuntrar till problematiskt beteende, såsom riktade meddelanden på individnivå som bygger på egenskaper som avslöjar fysiska eller psykiska sårbarheter, spridning av hatpropaganda, rasistiskt innehåll och desinformation, framväxande frågor såsom organiserat missbruk av flera plattformar och algoritmers skapande av konton eller manipulering av innehåll online. Parlamentet noterar med oro att vissa affärsmodeller bygger på att visa ett sensationsinriktat och polariserande innehåll för användarna i syfte att öka deras skärmtid och därmed onlineplattformarnas vinster. Parlamentet understryker de negativa effekterna av sådana affärsmodeller på enskilda personers grundläggande rättigheter och på samhället som helhet. Parlamentet efterfrågar insyn i onlineplattformarnas monetariseringspolitik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar därför att spridningen av sådant skadligt innehåll bör hejdas. Parlamentet är fast övertygat om att mediekompetens, användares kontroll över det innehåll som de erbjuds och allmän tillgång till innehåll av hög kvalitet samt utbildning är helt avgörande i detta avseende. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ att skapa ett europeiskt observatorium för digitala medier för att stödja oberoende faktakontrolltjänster, öka allmänhetens kunskaper om desinformation på internet och stödja offentliga myndigheter med ansvar för att övervaka digitala medier. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja oberoende medier och public service-medier och utbildningsinitiativ för mediekompetens samt riktade informationskampanjer inom det civila samhället. Parlamentet påpekar att särskild uppmärksamhet bör läggas på skadligt innehåll i samband med minderåriga som använder internet, särskilt när det gäller deras exponering för nätmobbning, sexuella trakasserier, pornografi, våld eller självskadebeteende. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att eftersom en individs aktiviteter på internet möjliggör djup insikt i dennes personlighet och gör det möjligt att manipulera individen i fråga, utgör allmän och urskillningslös insamling av personuppgifter beträffande varje användning av en digital tjänst ett oproportionellt ingrepp i rätten till personlig integritet och skyddet av personuppgifter. Parlamentet noterar de potentiella negativa effekterna av individuellt riktad reklam, beteendestyrd reklam och bedömning av individer, särskilt för minderåriga och sårbara grupper, genom intrång i enskilda personers privatliv, vilket ger upphov till frågor om insamling och användning av de uppgifter som används för att personanpassa reklam, erbjuda produkter eller tjänster eller fastställa priser. Parlamentet bekräftar att användarnas rätt att inte bli föremål för omfattande spårning när de använder digitala tjänster har inkluderats i den allmänna dataskyddsförordningen och bör genomdrivas korrekt i hela EU. Parlamentet noterar att kommissionen i sitt förslag till en ny förordning om respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter i samband med elektronisk kommunikation (2017/0003(COD)) har föreslagit att riktad innehållskuratering ska kräva aktivt samtycke. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att vilseledande eller oklar politisk annonsering är en särskild typ av onlinehot eftersom det påverkar de kärnmekanismer som gör det möjligt för vårt demokratiska samhälle att fungera, särskilt när sådant innehåll sponsras av tredje parter, inbegripet utländska aktörer. Parlamentet understryker att när profilering används i stor skala för politisk individuellt riktad reklam i syfte att manipulera väljarnas beteende kan det allvarligt undergräva demokratins grunder. Parlamentet uppmanar därför leverantörer av digitala tjänster att vidta nödvändiga åtgärder för att identifiera och märka innehåll som laddas upp av socialbottar, och förväntar sig att kommissionen tillhandahåller riktlinjer för användningen av sådan digital övertygandeteknik i valkampanjer och i politik angående politisk reklam. Parlamentet begär i detta avseende att stränga insynskrav ska införas för att presentera betald politisk reklam. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att olagligt innehåll måste avlägsnas på ett konsekvent sätt och utan otillbörligt dröjsmål i syfte att ta itu med överträdelser, särskilt de som rör barn och terrorisminnehåll, och kränkningar av grundläggande rättigheter med de nödvändiga skyddsåtgärderna på plats, exempelvis insyn i processen, rätten att överklaga och tillgång till effektiv domstolsprövning. Parlamentet anser att frivilliga uppförandekoder och avtalsstadgade standardvillkor inte genomdrivs i tillräcklig utsträckning och har visat sig endast till viss del hantera problemet. Parlamentet betonar att det slutgiltiga ansvaret för att upprätthålla lagen, besluta om onlineverksamheters laglighet och beordra värdtjänstleverantörer att avlägsna eller blockera tillgången till olagligt innehåll bör åvila oberoende behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Även om det är lätt att fastställa att vissa typer av innehåll är olagliga, är det svårare att fatta beslut om andra typer av innehåll som i större utsträckning behöver förstås i sitt sammanhang. Europaparlamentet varnar för att de nuvarande automatiska verktygen inte är i stånd att kritiskt analysera och på lämpligt sätt förstå vikten av sammanhang för specifika delar av innehållet, vilket skulle kunna leda till onödiga avlägsnanden och skada yttrandefriheten och tillgången till olika typer av information, bland annat om politiska åsikter, vilket skulle leda till censur. Parlamentet betonar att mänsklig granskning av automatiska rapporter från tjänsteleverantörer eller deras uppdragstagare inte helt löser detta problem, särskilt om de läggs ut på entreprenad till privatanställd personal som saknar opartiskhet, kvalifikationer och ansvarsskyldighet i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar med oro att olagligt innehåll online enkelt och snabbt kan mångfaldigas och därmed får kraftigt ökad negativ påverkan inom en väldigt kort tidsrymd. Parlamentet anser ändå att rättsakten om digitala tjänster inte bör innehålla någon skyldighet för värdtjänstleverantörer och andra tekniska mellanhänder att använda automatiska verktyg för innehållsmoderering. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att olagligt innehåll online inte bara bör avlägsnas av onlineplattformar, utan även följas upp av de brottsbekämpande myndigheterna och rättsväsendet när det gäller brottsliga handlingar. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att införa en skyldighet för onlineplattformar att anmäla grova brott till den behöriga myndigheten när de har fått kännedom om något sådant brott. Parlamentet anser i detta sammanhang att en nyckelfråga i vissa medlemsstater inte bara är att de har olösta fall, utan även att de har fall som inte börjat utredas. Parlamentet begär att man undanröjer hinder för inlämning av klagomål till behöriga myndigheter. Parlamentet är övertygat om att samarbetet mellan tjänsteleverantörer och nationella behöriga myndigheter, liksom det gränsöverskridande samarbetet mellan nationella behöriga myndigheter, bör förbättras och grundas på principerna om nödvändighet och proportionalitet, med tanke på internets gränslösa natur och den snabba spridningen av olagligt innehåll online. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av att respektera EU:s rättsordning och de etablerade principerna för gränsöverskridande samarbete och ömsesidigt förtroende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förse sina brottsbekämpande och rättsliga myndigheter med den sakkunskap, de resurser och de verktyg som krävs för att de på ett ändamålsenligt och effektivt sätt ska kunna hantera det ökande antalet fall med olagligt innehåll online samt tvistlösning i samband med innehåll som tagits offline, och att förbättra tillgången till rättslig prövning på området digitala tjänster. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att visst innehåll kan anses vara olagligt i en medlemsstat men omfattas av rätten till yttrandefrihet i en annan medlemsstat. Parlamentet understryker att för att värna yttrandefrihetens normer, undvika lagkonflikter, avvärja omotiverade och ineffektiva geoblockeringar och arbeta för en harmoniserad digital inre marknad bör värdtjänsteleverantörer inte vara skyldiga att avlägsna eller göra oåtkomlig information som är laglig i den medlemsstat där de är etablerade eller där deras utsedda rättsliga företrädare är bosatt eller etablerad. Parlamentet påminner om att nationella myndigheter kan verkställa beslut om avlägsnande från oberoende behöriga myndigheter endast om de riktar sig till tjänsteleverantörer som är etablerade på deras territorium. Parlamentet anser att det är nödvändigt att stärka mekanismerna för samarbete mellan medlemsstaterna med stöd av kommissionen och relevanta unionsbyråer. Parlamentet manar till en strukturerad dialog mellan medlemsstaterna för att fastställa risken för vissa typer av innehåll och identifiera möjliga skillnader mellan medlemsstaterna i bedömningen av sådana risker. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att olagligt innehåll bör avlägsnas inom ramen för värdtjänsten och att rena mellanhänder inte bör vara skyldiga att blockera tillgången till innehåll. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är övertygat om att EU:s nuvarande rättsliga ram för digitala tjänster bör uppdateras i syfte att ta itu med de utmaningar som fragmenteringen mellan medlemsstaterna och den nya tekniken medför – såsom det allmänna bruket med profilering och algoritmiskt beslutsfattande som spridit sig över livets alla områden – samt garantera klarhet angående rättsläget och respekt för de grundläggande rättigheterna, särskilt yttrandefriheten och rätten till integritet på ett framtidssäkrat sätt, med tanke på den snabba teknikutvecklingen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att inleda en harmoniserad strategi för att ta itu med skyldigheterna för leverantörer av digitala tjänster, inbegripet mellanhänder på nätet, i syfte att undvika att den inre marknaden fragmenteras och att bestämmelser verkställs på ett inkonsekvent sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå de lösningar som är mest effektiva och ändamålsenliga för den inre marknaden som helhet, och samtidigt undvika nya onödiga administrativa bördor och hålla den digitala inre marknaden öppen, rättvis, säker och konkurrenskraftig för alla dess deltagare. Parlamentet betonar att skadeståndsordningen för leverantörer av digitala tjänster måste vara proportionell, inte får missgynna små och medelstora företag och inte får begränsa innovation och tillgång till information på ett orimligt sätt. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att reformen bör bygga på den befintliga EU-rätten som solid grund och vara i full överensstämmelse med denna, särskilt den allmänna dataskyddsförordningen och direktivet om integritet och elektronisk kommunikation, vilket för närvarande genomgår revidering, och respektera företrädet för andra sektorsspecifika instrument som t.ex. direktivet om audiovisuella medietjänster. Parlamentet understryker att moderniseringen av e-handelsreglerna kan påverka de grundläggande rättigheterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att vara extremt vaksam i sin hållning och att även integrera internationella människorättsliga normer i sin översyn. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att enskilda användares praktiska förmåga att förstå och navigera komplexiteten i dataekosystemen är extremt begränsad, liksom deras förmåga att ta reda på om den information som de tar emot och de tjänster som de utnyttjar görs tillgängliga för dem på samma villkor som för andra användare. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att placera insyn och icke-diskriminering i hjärtat av rättsakten om digitala tjänster. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet insisterar på att rättsakten om digitala tjänster måste syfta till att säkerställa en hög nivå av öppenhet när det gäller onlinetjänsters funktionssätt, och en digital miljö som är fri från diskriminering. Parlamentet betonar att det utöver det befintliga starka regelverket som skyddar integritet och personuppgifter behövs en skyldighet för onlineplattformar att säkerställa legitim användning av algoritmer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utveckla ett system som grundar sig på direktivet om elektronisk handel, och som tydligt fastställer tjänsteleverantörernas ansvar att hantera de risker som deras användare ställs inför och skydda deras rättigheter, och att föreskriva en skyldighet till transparens och förklarbarhet när det gäller algoritmer, påföljder för att genomdriva sådana skyldigheter, möjlighet till mänskligt ingripande och andra åtgärder, såsom årliga oberoende revisioner och särskilda stresstester för att underlätta och genomdriva efterlevnaden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att vissa leverantörer av digitala tjänster måste kunna identifiera användare otvetydigt på ett sätt som är likvärdigt med hur offlinetjänster gör. Parlamentet noterar en onödig insamling av personuppgifter, såsom mobiltelefonnummer, av onlineplattformar vid tidpunkten för registrering av en tjänst, ofta orsakad av att man använder sig av möjligheter till en enda inloggning. Parlamentet understryker att den allmänna dataskyddsförordningen tydligt beskriver principen om uppgiftsminimering, genom vilken de insamlade uppgifterna begränsas till endast det som är strikt nödvändigt för ändamålet. Parlamentet rekommenderar att onlineplattformar som stöder en enda inloggningstjänst med en dominerande marknadsandel också bör vara skyldiga att stödja åtminstone ett öppet identitetshanteringssystem som bygger på en icke-proprietär, decentraliserad och interoperabel ram. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Om en viss typ av officiell identifiering behövs utanför nätet måste ett likvärdigt, säkert elektroniskt system för identifiering på nätet skapas. Europaparlamentet konstaterar att onlineidentifieringen kan förbättras genom verkställande av eIDA-förordningens gränsöverskridande interoperabilitet för elektronisk identifiering i hela Europeiska unionen. Kommissionen uppmanas att undersöka möjligheten att skapa ett gemensamt europeiskt inloggningssystem som ett alternativ till privata system för en enda inloggning och att införa en skyldighet för digitala tjänster att alltid även erbjuda ett manuellt inloggningsalternativ, som fastställs som standardval. Denna tjänst bör utvecklas på ett sådant sätt att det är tekniskt omöjligt för den som tillhandahåller inloggningstjänsten att samla in identifierbara inloggningsuppgifter och att så få uppgifter som möjligt samlas in. Parlamentet rekommenderar därför kommissionen att undersöka möjligheten att skapa ett verifieringssystem för användare av digitala tjänster i syfte att säkerställa skyddet av personuppgifter och ålderskontroll, särskilt för barn. Detta bör inte användas kommersiellt för att spåra användarna på olika webbplatser. Parlamentet betonar att dessa inloggnings- och verifieringssystem endast bör tillämpas på digitala tjänster som kräver personlig identifiering, autentisering eller ålderskontroll. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna och unionens institutioner måste garantera att elektroniska identifieringar är säkra, transparenta, endast behandlar de uppgifter som krävs för identifiering av användaren och endast används för ett legitimt ändamål och inte kommersiellt, och inte används för att begränsa den allmänna tillgången till internet eller för att spåra användare över olika webbplatser. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att det för att garantera respekten för de grundläggande rättigheterna och användarnas friheter i hela EU är absolut nödvändigt att bestämmelserna på EU-nivå om ansvarighet är fullständigt harmoniserade och klargjorda. Parlamentet anser att sådana regler bör bibehålla undantag från ansvarighet för mellanhänder som inte har faktisk kännedom om den olagliga verksamheten eller information på sina plattformar. Parlamentet uttrycker sin oro över att nationella lagar som nyligen stiftats för att ta itu med hatpropaganda och desinformation leder till en ökande fragmentering av bestämmelserna och till en lägre skyddsnivå för de grundläggande rättigheterna i EU. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar i detta syfte till lagstiftningsförslag som håller den digitala inre marknaden öppen och konkurrenskraftig genom att kräva att leverantörer av digitala tjänster tillämpar effektiva, konsekventa, öppna och rättvisa förfaranden och rättssäkerhetsgarantier för att hantera olagligt innehåll, i överensstämmelse med nationell rätt och EU-rätt, inbegripet via ett harmoniserat förfarande för anmälning och åtgärd. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser i detta avseende att det är nödvändigt att onlineplattformar förses med tydliga regler, krav och skyddsåtgärder i fråga om ansvar för innehåll från tredje part. Parlamentet föreslår att en gemensam rättslig ram upprättas för att olagligt innehåll ska kunna identifieras och avlägsnas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att bestämmelser om mekanismerna för anmälning och åtgärd bör kompletteras med krav på plattformarna att vidta särskilda åtgärder som står i proportion till deras omfattning samt till deras tekniska och operativa kapacitet, för att effektivt ta itu med förekomsten av olagligt innehåll på deras tjänster. Parlamentet inser därför att leverantörer av digitala tjänster – där det är tekniskt genomförbart och på grundval av tillräckligt underbyggda beslut från oberoende behöriga offentliga myndigheter, och med fullt beaktande av innehållets specifika kontext – kan komma att bli skyldiga att utföra regelbundna sökningar efter bestämda delar av innehåll som en domstol redan har förklarat vara olagliga, förutsatt att övervakningen av och sökandet efter den information som berörs av ett sådant föreläggande begränsas till information som förmedlar ett budskap vars innehåll i allt väsentligt är oförändrat jämfört med det innehåll som förklarades vara olagligt och som innehåller de delar som anges i föreläggandet, vilka, i linje med domstolens dom av den 3 oktober 2019 i mål C-18/18 (8), är identiska eller likvärdiga i en utsträckning som inte skulle kräva att värdtjänsteleverantören utför en oberoende bedömning av innehållet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet vidhåller att valet av konkreta åtgärder bör överlåtas åt plattformarna. Parlamentet stöder en balanserad strategi som bygger på en dialog med berörda parter och en bedömning av de risker som plattformarna löper, samt en tydlig ansvarskedja för att undvika onödiga regelbördor för plattformarna och onödiga och oproportionella begränsningar av de grundläggande rättigheterna, särskilt yttrandefriheten, tillgången till information, inbegripet om politiska idéer, och rätten till integritet. Parlamentet betonar att vissa skyldigheter kan specificeras ytterligare genom sektorsspecifik lagstiftning. Parlamentet betonar att åtgärder som vidtas för detta ändamål inte kan utgöra, vare sig rättsligt eller faktiskt, ett allmänt övervakningskrav. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar behovet av lämpliga skyddsåtgärder och skyldigheter i fråga om korrekt rättsförfarande, inbegripet ett krav på mänsklig tillsyn och kontroll, utöver förfaranden för motanmälning, för att de som äger och laddar upp innehåll ska kunna försvara sina rättigheter på ett tillräckligt sätt och i rätt tid, och för att säkerställa att beslut om avlägsnande eller blockering är lagliga, korrekta, välgrundade, skyddar användare och respekterar de grundläggande rättigheterna. Parlamentet belyser att personer som systematiskt och upprepade gånger gör felaktiga eller kränkande anmälningar bör bestraffas. Parlamentet påminner om att det utöver förfaranden för motanmälan och tvistlösning utanför domstol av plattformar i enlighet med det interna systemet för klagomål bör finnas kvar möjlighet till effektiv rättslig prövning för att tillgodose rätten till effektiva rättsmedel. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet stöder bevarandet av det nuvarande ramverket om begränsat ansvar för innehåll och principen om ursprungsland, men anser att en förbättrad samordning av begäranden om avlägsnande mellan nationella behöriga myndigheter är av avgörande betydelse. Parlamentet understryker att olagligt innehåll bör tas bort inom ramen för värdtjänsten. Parlamentet betonar att sådana avlägsnandeorder bör omfattas av rättsliga garantier för att förhindra missbruk och säkerställa full respekt för de grundläggande rättigheterna. Parlamentet understryker att begäranden om avlägsnande från behöriga myndigheter bör vara specifika och tydligt ange den rättsliga grunden för avlägsnandet. Parlamentet betonar att en effektiv tillsyns- och efterlevnadsmekanism, inbegripet proportionella sanktioner som tar hänsyn till deras tekniska och operativa kapacitet, bör tillämpas på de tjänsteleverantörer som underlåter att följa lagliga order. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att leverantörer av digitala tjänster inte får vara rättsligt skyldiga att lagra personuppgifter om sina användare eller abonnenter för brottsbekämpande ändamål, såvida inte en riktad lagring beordras av en oberoende behörig myndighet med full respekt för unionsrätten och EU-domstolens rättspraxis. Parlamentet påminner vidare om att sådan lagring av uppgifter bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt med hänsyn till de kategorier av uppgifter som ska lagras, de berörda kommunikationsmedlen, de berörda personerna och den lagringstid som antagits. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att för att skydda grundläggande rättigheter bör rättsakten om digitala tjänster införa regler som syftar till att säkerställa att de tjänstevillkor som tillämpas av leverantörer av digitala tjänster är tydliga, öppna, rättvisa och görs tillgängliga på ett enkelt och åtkomstvänligt sätt för alla. Parlamentet beklagar djupt att tjänstevillkoren för vissa innehållsplattformar tvingar brottsbekämpande tjänstemän att använda personliga konton för att utreda vissa klagomål, vilket utgör ett hot både mot dessa utredningar och mot den personliga säkerheten, och efterfrågar en effektivare samordning mellan medlemsstaterna när det gäller uppföljningen av brottsbekämpningen i fråga om flaggat olagligt innehåll. Parlamentet påminner om att avlägsnandeorder från en oberoende behörig myndighet alltid måste baseras på lag, och inte på tjänsteleverantörernas tjänstevillkor. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att användarna har tillgång till diversifierat och kvalitativt innehåll online som ett sätt att säkerställa att medborgarna får tillräcklig information. Parlamentet förväntar sig att rättsakten om digitala tjänster ska säkerställa att medieinnehåll av god kvalitet är lätt att få tillgång till och lätt att hitta på tredjepartsplattformar och att avlägsnande av innehåll överensstämmer med standarder för mänskliga rättigheter och begränsas till innehåll som är uppenbart olagligt eller som har ansetts vara olagligt av en oberoende behörig myndighet. Parlamentet betonar att lagligt innehåll inte bör omfattas av någon rättslig skyldighet om avlägsnande eller blockering. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet ställer sig bakom en ökad dialog mellan medlemsstaterna, behöriga myndigheter och berörda parter i syfte att utveckla, utvärdera och förbättra strategier för icke-bindande lagstiftning, bland annat EU:s uppförandekod om desinformation, i syfte att fortsätta hantera kategorier av lagligt innehåll, däribland desinformation. Parlamentet förväntar sig att kommissionen utfärdar riktlinjer, inklusive regler om ökad insyn i innehållsmoderering och reklampolitik i ett särskilt instrument som åtföljer rättsakten om digitala tjänster, för att säkerställa att avlägsnandet och blockeringen av lagligt innehåll på grundval av allmänna villkor begränsas till ett absolut minimum. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att etablera en ram som förbjuder plattformar att utöva ett andra lager av kontroll över innehåll som tillhandahålls under en medieleverantörs ansvar och som är föremål för särskilda standarder och särskild tillsyn. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar dessutom att användare bör ges större valfrihet och kontroll när det gäller det innehåll som de ser, inbegripet fler alternativ när det gäller hur innehållet rangordnas till dem och möjligheten att välja bort eventuell innehållskuratering. Parlamentet anser bestämt att utformningen och resultaten av rekommendationssystem bör vara användarvänliga och präglas av fullständig transparens. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att ansvarsskyldighet, både i den privata och den offentliga sektorn, och evidensbaserad politik kräver tillförlitliga uppgifter om förekomsten och hanteringen av olaglig verksamhet och avlägsnandet av olagligt innehåll på nätet, samt tillförlitliga uppgifter om algoritmer för innehållskuratering på onlineplattformar. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet kräver i detta avseende en årlig, heltäckande och konsekvent offentlig rapporteringsskyldighet för plattformar, i proportion till deras omfattning och operativa kapacitet, närmare bestämt om deras förfaranden för innehållsmoderering, inbegripet information om åtgärder som införts mot olaglig verksamhet online och standardiserade uppgifter om den mängd innehåll som avlägsnas och de bakomliggande rättsliga skälen och grunderna, typen av och motiveringen för begäranden om avlägsnande som tas emot, antalet begäranden vars verkställande nekades och orsakerna till detta. Parlamentet betonar att sådana rapporter, som omfattar åtgärder som vidtagits under ett givet år, bör lämnas in i slutet av det första kvartalet det påföljande året. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet begär dessutom en årlig offentlig rapporteringsskyldighet för de nationella myndigheterna, inbegripet standardiserade uppgifter om antalet begäranden om avlägsnande och deras rättsliga grund, om antalet begäranden om avlägsnande som har varit föremål för administrativa eller rättsliga rättsmedel, om resultatet av dessa förfaranden, med en uppgift om resultat som inneburit att utpekat innehåll eller utpekad verksamhet oriktigt förklarats vara olaglig, och om det totala antalet beslut om att utdöma straffpåföljder, inbegripet en beskrivning av den typ av straffpåföljd som har utdömts. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över fragmenteringen och den dokumenterade bristen på ekonomiska och mänskliga resurser för tillsyns- och övervakningsorganen. Parlamentet efterfrågar ökat samarbete mellan medlemsstaterna när det gäller tillsyn över digitala tjänster. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att om en korrekt tillämpning av rättsakten om digitala tjänster ska kunna garanteras bör tillsynen av efterlevnaden av förfaranden, rättssäkerhetsgarantier och transparenskrav som fastställs i denna akt harmoniseras på den digitala inre marknaden. Parlamentet stöder i detta avseende ett kraftfullt och strikt genomdrivande av en oberoende EU-tillsynsstruktur som har befogenhet att ålägga böter på grundval av en bedömning av en tydligt definierad uppsättning faktorer, såsom proportionalitet, tekniska och organisatoriska åtgärder och försumlighet. Parlamentet anser att detta bör inbegripa möjligheten att böter baseras på en procentandel av företagets årliga globala omsättning. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att revisioner av digitala tjänsteleverantörers interna politik och algoritmer bör göras med vederbörlig hänsyn till unionsrätten, särskilt till de grundläggande rättigheterna för användarna av tjänsterna, med beaktande av vikten av icke-diskriminering och yttrande- och informationsfrihet i ett öppet och demokratiskt samhälle, och utan att kommersiellt känsliga uppgifter offentliggörs. Parlamentet insisterar på att det är nödvändigt att efter klagomål eller på tillsynsorganens initiativ bedöma om och hur leverantörer av digitala tjänster förstärker innehållet, till exempel genom rekommendationsmotorer och optimeringsfunktioner såsom autokomplettering och trendtekniker. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att de transparensrapporter som utarbetas av plattformar och nationella behöriga myndigheter bör göras tillgängliga för allmänheten och analyseras med avseende på strukturella trender i avlägsnade, upptäckt och blockerande på EU-nivå. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet betonar vikten av att göra det möjligt för användarna att genomdriva sina egna grundläggande rättigheter på internet, bland annat genom lättillgängliga, opartiska, transparenta, effektiva och kostnadsfria klagomålsförfaranden, rapporteringsmekanismer för olagligt innehåll och brottsligt beteende för individer och företag, rättsmedel, utbildningsåtgärder och medvetandehöjande åtgärder om dataskyddsfrågor och barns säkerhet online. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet anser att tidigare erfarenheter har visat att det är effektivt att låta innovativa affärsmodeller blomstra och att stärka den digitala inre marknaden genom att undanröja hinder för den fria rörligheten för digitala tjänster och förhindra att nya, omotiverade nationella hinder införs samt att en fortsättning av denna strategi skulle minska fragmenteringen av den inre marknaden. Parlamentet anser dessutom att rättsakten om digitala tjänster kan erbjuda möjligheter att utveckla medborgarnas kunskaper och färdigheter inom området digitalisering och samtidigt garantera en hög konsumentskyddsnivå, även genom att slå vakt om säkerheten online. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att avtalade standarder för grundläggande säkerhet i cyberrymden är oumbärliga för att digitala tjänster ska erbjuda alla sina fördelar åt medborgarna. Parlamentet noterar därför det brådskande behovet av att medlemsstaterna vidtar samordnade åtgärder för att säkerställa grundläggande cyberhygien och förhindra faror som kan undvikas i cyberrymden, även genom lagstiftningsåtgärder. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  EUT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(2)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(3)  EUT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(4)  EUT L 303, 28.11.2018, s. 69.

(5)  EUT L 130, 17.5.2019, s. 92

(6)  EUT L 63, 6.3.2018, s. 50

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av den 23 juli 2014 om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv 1999/93/EG (EUT L 257, 28.8.2014, s. 73).

(8)  Domstolens dom av den 3 oktober 2019 i målet Eva Glawischnig-Piesczek mot Facebook Ireland Limited, C-18/18, EU:C:2019:821.

---

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/63 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/63

---

P9_TA(2020)0275

Ram för etiska aspekter av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en ram för etiska aspekter av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik (2020/2012(INL))

(2021/C 404/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2018/1488 av den 28 september 2018 om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2018/1488 av den 28 september 2018 om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (2) (direktivet om likabehandling oavsett ras), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (2) (direktivet om likabehandling oavsett ras),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (3) (direktivet om likabehandling i arbetslivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (3) (direktivet om likabehandling i arbetslivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (den allmänna dataskyddsförordningen) (4), och av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (den allmänna dataskyddsförordningen) (4), och av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (5),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (6),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 6 juni 2018 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 6 juni 2018 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434),

| — | med beaktande av meddelandet av den 11 december 2019 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 11 december 2019 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av meddelandet av den 19 februari 2020 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Vitbok om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 19 februari 2020 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Vitbok om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065),

| — | med beaktande av meddelandet av den 19 februari 2020 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En EU-strategi för data (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 19 februari 2020 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén En EU-strategi för data (COM(2020)0066),

| — | med beaktande av meddelandet av den 19 februari 2020 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 19 februari 2020 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067),

| — | med beaktande av rådets slutsatser från juni 2020 om att forma EU:s digitala framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser från juni 2020 om att forma EU:s digitala framtid,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 om digitalisering av den europeiska industrin (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om likabehandling av språk i den digitala tidsåldern (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om likabehandling av språk i den digitala tidsåldern (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik (11),

| — | med beaktande av rapporten av den 8 april 2019 från kommissionens högnivåexpertgrupp för AI-frågor, Ethics Guidelines for Trustworthy AI (etiska riktlinjer för tillförlitlig AI), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 8 april 2019 från kommissionens högnivåexpertgrupp för AI-frågor, Ethics Guidelines for Trustworthy AI (etiska riktlinjer för tillförlitlig AI),

| — | med beaktande av studien med en bedömning av det europeiska mervärdet från utredningstjänstens enhet för europeiskt mervärde European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies: European added value assessment (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien med en bedömning av det europeiska mervärdet från utredningstjänstens enhet för europeiskt mervärde European framework on ethical aspects of artificial intelligence, robotics and related technologies: European added value assessment (12),

| — | med beaktande av den information och de studier som utarbetats på begäran av panelen för framtida vetenskap och teknik (Stoa) och som förvaltas av enheten för vetenskaplig framsyn vid Europaparlamentets utredningstjänst, What if algorithms could abide by ethical principles? (om algoritmer kunde följa etiska principer), Artificial Intelligence ante portas: Legal & ethical reflections (AI ante portas: rättsliga och etiska överväganden), A governance framework for algorithmic accountability and transparency (en styrningsram för algoritmisk ansvarsskyldighet och transparens), Should we fear artificial intelligence? (borde vi vara rädda för AI?) och The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives (etik och AI: problem och initiativ), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den information och de studier som utarbetats på begäran av panelen för framtida vetenskap och teknik (Stoa) och som förvaltas av enheten för vetenskaplig framsyn vid Europaparlamentets utredningstjänst, What if algorithms could abide by ethical principles? (om algoritmer kunde följa etiska principer), Artificial Intelligence ante portas: Legal & ethical reflections (AI ante portas: rättsliga och etiska överväganden), A governance framework for algorithmic accountability and transparency (en styrningsram för algoritmisk ansvarsskyldighet och transparens), Should we fear artificial intelligence? (borde vi vara rädda för AI?) och The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives (etik och AI: problem och initiativ),

| — | med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, protokoll nr 12 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter, protokoll nr 12 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna samt den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk,

| — | med beaktande av OECD-rådets rekommendation om artificiell intelligens som antogs den 22 maj 2019. |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD-rådets rekommendation om artificiell intelligens som antogs den 22 maj 2019.

| — | med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor, (A9-0186/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor, (A9-0186/2020), och av följande skäl:

Inledning

| A. | Det är människor som ligger bakom utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens (även kallad AI), robotteknik och tillhörande teknik, och deras val avgör potentialen hos sådan teknik att gynna samhället. |
| --- | --- |

A.

Det är människor som ligger bakom utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens (även kallad AI), robotteknik och tillhörande teknik, och deras val avgör potentialen hos sådan teknik att gynna samhället.

| B. | Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som har potential att skapa möjligheter för företag och fördelar för medborgarna och som direkt kan påverka alla aspekter av våra samhällen, inbegripet grundläggande rättigheter och sociala och ekonomiska principer och värden samt varaktigt påverka alla verksamhetsområden, främjas och utvecklas snabbt. |
| --- | --- |

B.

Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som har potential att skapa möjligheter för företag och fördelar för medborgarna och som direkt kan påverka alla aspekter av våra samhällen, inbegripet grundläggande rättigheter och sociala och ekonomiska principer och värden samt varaktigt påverka alla verksamhetsområden, främjas och utvecklas snabbt.

| C. | Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik kommer att leda till betydande förändringar på arbetsmarknaden och på arbetsplatsen. Denna teknik kan eventuellt ersätta arbetstagare som utför enformigt arbete, underlätta arbetssystem där människa och maskin samarbetar, öka konkurrenskraften och välståndet och skapa nya sysselsättningsmöjligheter för kvalificerade arbetstagare, men utgör samtidigt en allvarlig utmaning när det gäller att omorganisera arbetskraften. |
| --- | --- |

C.

Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik kommer att leda till betydande förändringar på arbetsmarknaden och på arbetsplatsen. Denna teknik kan eventuellt ersätta arbetstagare som utför enformigt arbete, underlätta arbetssystem där människa och maskin samarbetar, öka konkurrenskraften och välståndet och skapa nya sysselsättningsmöjligheter för kvalificerade arbetstagare, men utgör samtidigt en allvarlig utmaning när det gäller att omorganisera arbetskraften.

| D. | Utvecklingen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik kan också bidra till att uppnå hållbarhetsmålen i den europeiska gröna given inom många olika sektorer. Digital teknik kan förstärka genomslaget för politiska strategier när det gäller miljöskydd. Den kan också bidra till att minska trafikstockningar och utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar. |
| --- | --- |

D.

Utvecklingen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik kan också bidra till att uppnå hållbarhetsmålen i den europeiska gröna given inom många olika sektorer. Digital teknik kan förstärka genomslaget för politiska strategier när det gäller miljöskydd. Den kan också bidra till att minska trafikstockningar och utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar.

| E. | Inom sektorer såsom kollektivtrafiken kan AI-stödda intelligenta transportsystem användas för att minska köer, optimera ruttval, göra det möjligt för personer med funktionssättning att vara mer oberoende samt öka energieffektiviteten, och därigenom öka insatserna för att minska koldioxidutsläppen och minska miljöavtrycket. |
| --- | --- |

E.

Inom sektorer såsom kollektivtrafiken kan AI-stödda intelligenta transportsystem användas för att minska köer, optimera ruttval, göra det möjligt för personer med funktionssättning att vara mer oberoende samt öka energieffektiviteten, och därigenom öka insatserna för att minska koldioxidutsläppen och minska miljöavtrycket.

| F. | Sådan ny teknik kan utmynna i nya affärsmöjligheter som kan bidra till unionsindustrins återhämtning efter den hälso- och sjukvårdskris och den ekonomiska kris som nu råder samt till ökad användning av tekniken till exempel inom transportsektorn. Sådana möjligheter kan skapa nya arbetstillfällen eftersom ibruktagandet av den berörda tekniken har potential att öka företagens produktivitetsnivåer och bidra till effektivitetsvinster. Innovationsprogram på detta område kan göra det möjligt för regionala kluster att blomstra. |
| --- | --- |

F.

Sådan ny teknik kan utmynna i nya affärsmöjligheter som kan bidra till unionsindustrins återhämtning efter den hälso- och sjukvårdskris och den ekonomiska kris som nu råder samt till ökad användning av tekniken till exempel inom transportsektorn. Sådana möjligheter kan skapa nya arbetstillfällen eftersom ibruktagandet av den berörda tekniken har potential att öka företagens produktivitetsnivåer och bidra till effektivitetsvinster. Innovationsprogram på detta område kan göra det möjligt för regionala kluster att blomstra.

| G. | Unionen och dess medlemsstater har ett särskilt ansvar för att utnyttja, främja och stärka den artificiella intelligensens mervärde och se till att AI-tekniken är säker och bidrar till medborgarnas välbefinnande och allmänna intressen, eftersom den kan bidra oerhört mycket till det gemensamma målet att förbättra medborgarnas liv och främja välstånd i unionen genom att bidra till utvecklingen av bättre strategier och innovation inom ett antal områden och sektorer. För att utnyttja den artificiella intelligensens fullständiga potential och göra användarna medvetna om de fördelar och utmaningar som AI-tekniken för med sig är det nödvändigt att inkludera AI eller digital kompetens i utbildning och fortbildning, också för att främja digital delaktighet, och på unionsnivå behövs det informationskampanjer som ger en tillförlitlig bild av alla aspekter med anknytning till utvecklingen av AI. |
| --- | --- |

G.

Unionen och dess medlemsstater har ett särskilt ansvar för att utnyttja, främja och stärka den artificiella intelligensens mervärde och se till att AI-tekniken är säker och bidrar till medborgarnas välbefinnande och allmänna intressen, eftersom den kan bidra oerhört mycket till det gemensamma målet att förbättra medborgarnas liv och främja välstånd i unionen genom att bidra till utvecklingen av bättre strategier och innovation inom ett antal områden och sektorer. För att utnyttja den artificiella intelligensens fullständiga potential och göra användarna medvetna om de fördelar och utmaningar som AI-tekniken för med sig är det nödvändigt att inkludera AI eller digital kompetens i utbildning och fortbildning, också för att främja digital delaktighet, och på unionsnivå behövs det informationskampanjer som ger en tillförlitlig bild av alla aspekter med anknytning till utvecklingen av AI.

| H. | Ett gemensamt regelverk på unionsnivå för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik (regelverket för AI) bör göra det möjligt för medborgarna att utnyttja de eventuella fördelarna med sådan teknik, samtidigt som det skyddar medborgarna mot de eventuella riskerna med sådan teknik och främjar teknikens tillförlitlighet inom och utanför unionen. Detta regelverk bör baseras på unionsrätten och unionens värden och vägledas av principerna om insyn, förklarbarhet, rättvisa, ansvarsskyldighet och ansvar. |
| --- | --- |

H.

Ett gemensamt regelverk på unionsnivå för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik (regelverket för AI) bör göra det möjligt för medborgarna att utnyttja de eventuella fördelarna med sådan teknik, samtidigt som det skyddar medborgarna mot de eventuella riskerna med sådan teknik och främjar teknikens tillförlitlighet inom och utanför unionen. Detta regelverk bör baseras på unionsrätten och unionens värden och vägledas av principerna om insyn, förklarbarhet, rättvisa, ansvarsskyldighet och ansvar.

| I. | Ett sådant regelverk är av avgörande betydelse för att undvika en fragmentering av den inre marknaden till följd av skillnader i nationell lagstiftning och kommer att bidra till att främja välbehövliga investeringar, utveckla datainfrastruktur och stödja forskning. Regelverket bör bestå av gemensamma rättsliga skyldigheter och etiska principer som fastställs i det förslag till förordning som efterfrågas i bilagan till denna resolution. Regelverket bör fastställas i enlighet med riktlinjerna för bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

I.

Ett sådant regelverk är av avgörande betydelse för att undvika en fragmentering av den inre marknaden till följd av skillnader i nationell lagstiftning och kommer att bidra till att främja välbehövliga investeringar, utveckla datainfrastruktur och stödja forskning. Regelverket bör bestå av gemensamma rättsliga skyldigheter och etiska principer som fastställs i det förslag till förordning som efterfrågas i bilagan till denna resolution. Regelverket bör fastställas i enlighet med riktlinjerna för bättre lagstiftning.

| J. | Unionen har en strikt rättslig ram för att säkerställa bland annat skydd av personuppgifter, integritet och icke-diskriminering, för att främja jämställdhet, miljöskydd och konsumenträttigheter. En sådan rättslig ram som består av en omfattande övergripande och sektoriell lagstiftning, inklusive de befintliga bestämmelserna om produktsäkerhet och produktansvar, kommer att fortsätta att gälla för artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, även om vissa justeringar av specifika rättsliga instrument kan bli nödvändiga för att återspegla den digitala omvandlingen och hantera de nya utmaningar som användningen av artificiell intelligens medför. |
| --- | --- |

J.

Unionen har en strikt rättslig ram för att säkerställa bland annat skydd av personuppgifter, integritet och icke-diskriminering, för att främja jämställdhet, miljöskydd och konsumenträttigheter. En sådan rättslig ram som består av en omfattande övergripande och sektoriell lagstiftning, inklusive de befintliga bestämmelserna om produktsäkerhet och produktansvar, kommer att fortsätta att gälla för artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, även om vissa justeringar av specifika rättsliga instrument kan bli nödvändiga för att återspegla den digitala omvandlingen och hantera de nya utmaningar som användningen av artificiell intelligens medför.

| K. | Det förekommer allvarlig oro för att unionens befintliga rättsliga ram, däribland konsumenträtten, sysselsättnings- och sociallagstiftningen, dataskyddslagstiftningen, lagstiftningen om produktsäkerhet och marknadsövervakning samt antidiskrimineringslagstiftningen, inte alltid lämpar sig för att effektivt hantera de risker som artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik medför. |
| --- | --- |

K.

Det förekommer allvarlig oro för att unionens befintliga rättsliga ram, däribland konsumenträtten, sysselsättnings- och sociallagstiftningen, dataskyddslagstiftningen, lagstiftningen om produktsäkerhet och marknadsövervakning samt antidiskrimineringslagstiftningen, inte alltid lämpar sig för att effektivt hantera de risker som artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik medför.

| L. | Utöver justeringar av befintlig lagstiftning bör rättsliga och etiska frågor som rör AI-teknik hanteras genom ett effektivt, heltäckande och framtidssäkert regelverk i unionsrätten som återspeglar unionens principer och värderingar enligt fördragen och stadgan om Europeiska unionens grundläggande rättigheter (stadgan) och som bör avstå från överreglering genom att endast täppa till befintliga kryphål i lagstiftningen och öka rättssäkerheten för både företag och medborgare genom att införa obligatoriska åtgärder för att förhindra praxis som utan tvivel skulle undergräva de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

L.

Utöver justeringar av befintlig lagstiftning bör rättsliga och etiska frågor som rör AI-teknik hanteras genom ett effektivt, heltäckande och framtidssäkert regelverk i unionsrätten som återspeglar unionens principer och värderingar enligt fördragen och stadgan om Europeiska unionens grundläggande rättigheter (stadgan) och som bör avstå från överreglering genom att endast täppa till befintliga kryphål i lagstiftningen och öka rättssäkerheten för både företag och medborgare genom att införa obligatoriska åtgärder för att förhindra praxis som utan tvivel skulle undergräva de grundläggande rättigheterna.

| M. | Ett eventuellt nytt regelverk måste ta hänsyn till samtliga berörda intressen. En noggrann undersökning av konsekvenserna av ett eventuellt nytt regelverk för alla aktörer via en konsekvensbedömning bör vara en förutsättning för ytterligare lagstiftningsåtgärder. Den avgörande roll som små och medelstora företag och nystartade företag spelar, framför allt i unionens näringsliv, motiverar en strikt proportionerlig strategi för att göra det möjligt för dem att utvecklas och vara nyskapande. |
| --- | --- |

M.

Ett eventuellt nytt regelverk måste ta hänsyn till samtliga berörda intressen. En noggrann undersökning av konsekvenserna av ett eventuellt nytt regelverk för alla aktörer via en konsekvensbedömning bör vara en förutsättning för ytterligare lagstiftningsåtgärder. Den avgörande roll som små och medelstora företag och nystartade företag spelar, framför allt i unionens näringsliv, motiverar en strikt proportionerlig strategi för att göra det möjligt för dem att utvecklas och vara nyskapande.

| N. | Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik kan få allvarliga konsekvenser för materiell och immateriell integritet för individer, grupper och samhället som helhet, och eventuella individuella och kollektiva skadeverkningar måste åtgärdas genom lagstiftningsåtgärderna. |
| --- | --- |

N.

Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik kan få allvarliga konsekvenser för materiell och immateriell integritet för individer, grupper och samhället som helhet, och eventuella individuella och kollektiva skadeverkningar måste åtgärdas genom lagstiftningsåtgärderna.

| O. | För att respektera unionens regelverk för AI kan det bli nödvändigt att anta särskilda regler för unionens transportsektor. |
| --- | --- |

O.

För att respektera unionens regelverk för AI kan det bli nödvändigt att anta särskilda regler för unionens transportsektor.

| P. | AI-teknik är av strategisk betydelse för transportsektorn, bland annat på grund av att den ökar säkerheten och tillgängligheten för alla transportsätt och skapar nya sysselsättningsmöjligheter och mer hållbara affärsmodeller. En unionsstrategi för utveckling av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik inom transportsektorn har potential att öka unionens näringslivs övergripande konkurrenskraft och strategiska autonomi. |
| --- | --- |

P.

AI-teknik är av strategisk betydelse för transportsektorn, bland annat på grund av att den ökar säkerheten och tillgängligheten för alla transportsätt och skapar nya sysselsättningsmöjligheter och mer hållbara affärsmodeller. En unionsstrategi för utveckling av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik inom transportsektorn har potential att öka unionens näringslivs övergripande konkurrenskraft och strategiska autonomi.

| Q. | Den mänskliga faktorn ligger fortfarande bakom omkring 95 % av alla trafikolyckor i unionen. Unionenhar som mål att minska antalet årliga dödsolyckor på vägarna i EU med 50 % fram till 2020 jämfört med 2010 års nivåer, men med tanke på att framstegen har avstannat förnyade unionen sina insatser i sin ram för EU:s trafiksäkerhetspolitik 2021–2030 – nästa steg mot ”nollvision”. I detta avseende har AI, automatisering och annan ny teknik stor potential och avgörande betydelse i arbetet med att öka trafiksäkerheten genom att minska risken för mänskliga misstag. |
| --- | --- |

Q.

Den mänskliga faktorn ligger fortfarande bakom omkring 95 % av alla trafikolyckor i unionen. Unionenhar som mål att minska antalet årliga dödsolyckor på vägarna i EU med 50 % fram till 2020 jämfört med 2010 års nivåer, men med tanke på att framstegen har avstannat förnyade unionen sina insatser i sin ram för EU:s trafiksäkerhetspolitik 2021–2030 – nästa steg mot ”nollvision”. I detta avseende har AI, automatisering och annan ny teknik stor potential och avgörande betydelse i arbetet med att öka trafiksäkerheten genom att minska risken för mänskliga misstag.

| R. | Unionens regelverk för AI bör också återspegla behovet av att säkerställa respekt för arbetstagarnas rättigheter. Hänsyn bör tas till de europeiska arbetsmarknadsparternas ramavtal om digitalisering från juni 2020. |
| --- | --- |

R.

Unionens regelverk för AI bör också återspegla behovet av att säkerställa respekt för arbetstagarnas rättigheter. Hänsyn bör tas till de europeiska arbetsmarknadsparternas ramavtal om digitalisering från juni 2020.

| S. | Tillämpningsområdet för unionens regelverk för AI bör vara lämpligt, proportionerligt och grundligt analyserat. Regelverket bör omfatta ett brett spektrum av olika slags teknik och deras komponenter, däribland algoritmer, programvara och data som de använder eller framställer. En riktad riskbaserad strategi är nödvändig för att undvika att hämma framtida innovation och förorsaka onödiga bördor, särskilt för små och medelstora företag. Mångfalden av tillämpningar som drivs av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik gör det svårare att hitta en enda lösning som är lämplig för hela riskspektrumet. |
| --- | --- |

S.

Tillämpningsområdet för unionens regelverk för AI bör vara lämpligt, proportionerligt och grundligt analyserat. Regelverket bör omfatta ett brett spektrum av olika slags teknik och deras komponenter, däribland algoritmer, programvara och data som de använder eller framställer. En riktad riskbaserad strategi är nödvändig för att undvika att hämma framtida innovation och förorsaka onödiga bördor, särskilt för små och medelstora företag. Mångfalden av tillämpningar som drivs av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik gör det svårare att hitta en enda lösning som är lämplig för hela riskspektrumet.

| T. | Dataanalys och AI påverkar i allt större utsträckning den information som görs tillgänglig för medborgarna. Missbruk av sådan teknik skulle kunna äventyra den grundläggande rätten till yttrande- och informationsfrihet samt mediernas frihet och mångfald. |
| --- | --- |

T.

Dataanalys och AI påverkar i allt större utsträckning den information som görs tillgänglig för medborgarna. Missbruk av sådan teknik skulle kunna äventyra den grundläggande rätten till yttrande- och informationsfrihet samt mediernas frihet och mångfald.

| U. | Det geografiska tillämpningsområdet för unionens regelverk för AI bör omfatta alla komponenter av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som utvecklas, sprids eller används i unionen, även i fall där en del av tekniken kan vara belägen utanför unionen eller inte har någon specifik geografisk belägenhet. |
| --- | --- |

U.

Det geografiska tillämpningsområdet för unionens regelverk för AI bör omfatta alla komponenter av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som utvecklas, sprids eller används i unionen, även i fall där en del av tekniken kan vara belägen utanför unionen eller inte har någon specifik geografisk belägenhet.

| V. | Unionens regelverk för AI bör omfatta alla relevanta faser, nämligen utveckling, införande och användning av relevant teknik och tillhörande komponenter, vilket kräver vederbörlig hänsyn till relevanta rättsliga skyldigheter och etiska principer, och bör fastställa villkoren för att se till att utvecklare, operatörer och användare till fullo uppfyller sådana skyldigheter och principer. |
| --- | --- |

V.

Unionens regelverk för AI bör omfatta alla relevanta faser, nämligen utveckling, införande och användning av relevant teknik och tillhörande komponenter, vilket kräver vederbörlig hänsyn till relevanta rättsliga skyldigheter och etiska principer, och bör fastställa villkoren för att se till att utvecklare, operatörer och användare till fullo uppfyller sådana skyldigheter och principer.

| W. | En harmoniserad strategi i fråga om etiska principer i samband med artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik kräver en gemensam syn i unionen på de begrepp som utgör grunden för tekniken såsom algoritmer, programvara, data och biometrisk igenkänning. |
| --- | --- |

W.

En harmoniserad strategi i fråga om etiska principer i samband med artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik kräver en gemensam syn i unionen på de begrepp som utgör grunden för tekniken såsom algoritmer, programvara, data och biometrisk igenkänning.

| X. | Åtgärder på unionsnivå motiveras av behovet av att undvika fragmentering av lagstiftningen eller en rad nationella bestämmelser utan någon gemensam nämnare och av att säkerställa en enhetlig tillämpning av gemensamma etiska principer som är förankrade i lagstiftningen vid utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk. När riskerna är betydande behövs det tydliga regler. |
| --- | --- |

X.

Åtgärder på unionsnivå motiveras av behovet av att undvika fragmentering av lagstiftningen eller en rad nationella bestämmelser utan någon gemensam nämnare och av att säkerställa en enhetlig tillämpning av gemensamma etiska principer som är förankrade i lagstiftningen vid utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk. När riskerna är betydande behövs det tydliga regler.

| Y. | Gemensamma etiska principer är effektiva endast om de också är rättsligt förankrade och det fastställs vilka som ansvarar för att säkerställa, bedöma och övervaka efterlevnaden av dem. |
| --- | --- |

Y.

Gemensamma etiska principer är effektiva endast om de också är rättsligt förankrade och det fastställs vilka som ansvarar för att säkerställa, bedöma och övervaka efterlevnaden av dem.

| Z. | Etisk vägledning, såsom de principer som antagits av högnivåexpertgruppen för artificiell intelligens, är en korrekt utgångspunkt men kan inte säkerställa att utvecklare, operatörer och användare agerar hederligt och garanterar ett verkningsfullt skydd för enskilda personer. Sådan vägledning är desto mer relevant när det gäller artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk. |
| --- | --- |

Z.

Etisk vägledning, såsom de principer som antagits av högnivåexpertgruppen för artificiell intelligens, är en korrekt utgångspunkt men kan inte säkerställa att utvecklare, operatörer och användare agerar hederligt och garanterar ett verkningsfullt skydd för enskilda personer. Sådan vägledning är desto mer relevant när det gäller artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk.

| AA. | Varje medlemsstat bör utse en nationell tillsynsmyndighet med ansvar för att säkerställa, bedöma och övervaka att utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk överensstämmer med unionens regelverk för AI och för att möjliggöra diskussioner och åsiktsutbyten i nära samarbete med berörda aktörer och det civila samhället. De nationella tillsynsmyndigheterna bör samarbeta med varandra. |
| --- | --- |

AA.

Varje medlemsstat bör utse en nationell tillsynsmyndighet med ansvar för att säkerställa, bedöma och övervaka att utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk överensstämmer med unionens regelverk för AI och för att möjliggöra diskussioner och åsiktsutbyten i nära samarbete med berörda aktörer och det civila samhället. De nationella tillsynsmyndigheterna bör samarbeta med varandra.

| AB. | För att säkerställa ett harmoniserat tillvägagångssätt i hela unionen och en optimalt fungerande digital inre marknad bör man bedöma samordningen på unionsnivå mellan kommissionen och/eller unionens berörda institutioner, organ och byråer som kan komma att utses för detta, med avseende på de nya möjligheter och utmaningar, särskilt av gränsöverskridande karaktär, som den pågående tekniska utvecklingen ger upphov till. I detta syfte bör kommissionen ges i uppdrag att finna en lämplig lösning för att strukturera denna samordning på unionsnivå. |
| --- | --- |

AB.

För att säkerställa ett harmoniserat tillvägagångssätt i hela unionen och en optimalt fungerande digital inre marknad bör man bedöma samordningen på unionsnivå mellan kommissionen och/eller unionens berörda institutioner, organ och byråer som kan komma att utses för detta, med avseende på de nya möjligheter och utmaningar, särskilt av gränsöverskridande karaktär, som den pågående tekniska utvecklingen ger upphov till. I detta syfte bör kommissionen ges i uppdrag att finna en lämplig lösning för att strukturera denna samordning på unionsnivå.

Människocentrerad och av människan skapad artificiell intelligens

| 1. | Europaparlamentet anser att det, utan att det påverkar sektorsspecifik lagstiftning, behövs ett effektivt och harmoniserat regelverk som grundar sig på unionsrätten, stadgan och internationell människorätt, och som särskilt är tillämpligt på högriskteknik, för att fastställa likvärdiga standarder i hela unionen och effektivt skydda unionens värden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att ett eventuellt nytt regelverk för AI som består av rättsliga skyldigheter och etiska principer för utveckling, spridning och användning av AI, robotteknik och tillhörande teknik bör respektera stadgan fullt ut och därigenom respektera människors värdighet och autonomi samt individens självbestämmande, förebygga skador, främja rättvisa, inkludering och insyn, undanröja fördomar och diskriminering, även när det gäller minoritetsgrupper, och respektera och följa principerna om att begränsa de negativa externa effekterna av den teknik som används, säkerställa teknikens förklarbarhet och garantera att tekniken finns till förfogande för människor och inte ersätter eller fattar beslut i stället för dem, med det slutliga målet att öka alla människors välbefinnande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar asymmetrin mellan å ena sidan dem som tillämpar AI-teknik och å andra sidan dem som interagerar med den och som den tillämpas på. Parlamentet betonar i detta sammanhang att medborgarnas förtroende för AI endast kan byggas på ett regelverk där etiken är dels standard, dels inbyggd, och som säkerställer att all eventuell AI som tas i drift till fullo respekterar och följer fördragen, stadgan och unionens sekundärrätt. Parlamentet anser att en sådan strategi bör vara i linje med försiktighetsprincipen som vägleder unionsrätten och bör stå i centrum för varje regelverk för AI. Parlamentet efterfrågar i detta avseende en tydlig och konsekvent styrningsmodell som gör det möjligt för företag och innovatörer att vidareutveckla artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att alla lagstiftningsåtgärder som rör artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik bör vara förenliga med principerna om nödvändighet och proportionalitet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att en sådan strategi kommer att göra det möjligt för företag att släppa ut innovativa produkter på marknaden och skapa nya möjligheter samtidigt som man säkerställer skyddet av unionens värden, vilket leder till utveckling av AI-system med en utformning som inlemmar unionens etiska principer redan från början. Parlamentet anser att ett sådant värdebaserat regelverk skulle innebära ett mervärde genom att ge unionen en enastående konkurrensfördel och avsevärt bidra till välbefinnande och välstånd för unionens medborgare och företag genom att stimulera den inre marknaden. Parlamentet understryker att ett sådant regelverk för AI även bidrar med ett mervärde när det gäller främjande av nyskapande på den inre marknaden. Parlamentet anser att denna strategi exempelvis inom transportsektorn ger unionens företag möjlighet att bli världsledande på detta område. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att unionens rättsliga ram bör tillämpas på artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller produceras med sådan teknik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att möjligheterna med artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik bygger på stordata, med ett behov av en kritisk massa av data för att träna algoritmer och finslipa resultaten. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens förslag att inrätta ett gemensamt dataområde i unionen för att stärka utbytet av uppgifter och stödja forskning, med fullständig respekt för europeiska dataskyddsbestämmelser. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att unionens befintliga rättsliga ram, särskilt för integritetsskydd och skydd av personuppgifter, kommer att behöva tillämpas fullt ut på artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik och bör ses över samt granskas regelbundet och uppdateras vid behov för att effektivt hantera de risker som denna teknik medför, och skulle i detta avseende kunna dra nytta av att kompletteras med stabila vägledande etiska principer. Parlamentet påpekar att en icke-bindande ram bör tillämpas när det vore för tidigt att anta rättsakter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen integrerar en kraftfull etisk strategi i det lagstiftningsförslag som efterfrågas i bilagan till denna resolution, såsom en uppföljning av vitboken om artificiell intelligens, inbegripet vad gäller säkerhet, ansvar och grundläggande rättigheter, vilket maximerar möjligheterna och minimerar riskerna med AI-teknik. Parlamentet förväntar sig att det efterfrågade förslaget till rättsakt innehåller politiska lösningar på de största erkända riskerna i samband med artificiell intelligens, inbegripet vad gäller etisk insamling och användning av stordata, frågan om transparenta algoritmer samt algoritmisk snedvridning. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla kriterier och indikatorer för märkning av AI-teknik för att främja transparens, förklarbarhet och ansvarsskyldighet och ge utvecklarna incitament att vidta ytterligare försiktighetsåtgärder. Parlamentet betonar behovet av att investera i att integrera icke-tekniska ämnesområden i studier och forskning om AI, med beaktande av det sociala sammanhanget. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik måste skräddarsys efter människans behov i enlighet med principen att utveckling, spridning och användning av sådan teknik alltid bör ske till gagn för människor och aldrig tvärtom, och bör sträva efter att öka välbefinnandet och individens frihet samt bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten, samtidigt som man maximerar de fördelar som erbjuds och förebygger och minskar riskerna med sådan teknik. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet förklarar att utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk, inbegripet men inte uteslutande av människor, alltid bör styras etiskt och utformas för att respektera och möjliggöra mänskligt agentskap och demokratisk tillsyn samt göra det möjligt att vid behov när som helst återupprätta mänsklig kontroll genom lämpliga kontrollåtgärder. |
| --- | --- |

11.

Riskbedömning

| 12. | Europaparlamentet betonar att all framtida lagstiftning bör följa en differentierad och framtidsinriktad riskbaserad strategi för att reglera artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inklusive teknikneutrala standarder inom alla sektorer, med sektorsspecifika standarder där så är lämpligt. Parlamentet konstaterar att det behövs en uttömmande och kumulativ förteckning över sektorer, användningsområden och ändamål som medför en hög risk, i syfte att säkerställa dels ett enhetligt genomförande av systemet för riskbedömning, dels överensstämmelse med relaterade rättsliga skyldigheter för att garantera lika villkor mellan medlemsstaterna och förhindra fragmentering av den inre marknaden. Parlamentet betonar att en sådan förteckning regelbundet måste omprövas och noterar att det, med tanke på den föränderliga karaktären hos sådan teknik, i framtiden kan bli nödvändigt att ompröva det sätt på vilket riskbedömningen av tekniken görs. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att fastställandet av huruvida artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik bör betraktas som högriskteknik och därmed omfattas av obligatorisk efterlevnad av rättsliga skyldigheter och etiska principer enligt regelverket för AI alltid bör föregås av en opartisk, reglerad och extern förhandsbedömning baserad på konkreta, fastställda kriterier. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar i det avseendet att artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik bör betraktas som högriskteknik när utveckling, spridning och användning av den medför betydande risk för fysisk skada eller annan skada för enskilda personer eller samhället, i strid med grundläggande rättigheter och säkerhetsbestämmelser enligt unionsrätten. Vid bedömning av huruvida AI-teknik medför en sådan risk bör man enligt parlamentets mening ta hänsyn till den sektor där tekniken utvecklas, sprids eller används, dess specifika användning eller syfte och allvarlighetsgraden av den skada som kan förväntas uppkomma. Det första och det andra kriteriet, det vill säga sektorn och den specifika användningen eller syftet, bör beaktas kumulativt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att riskbedömningen av denna teknik bör göras på grundval av en uttömmande och kumulativ förteckning över sektorer, användning och syften som medför hög risk. Parlamentet anser bestämt att det bör finnas samstämmighet inom unionen vid riskbedömningen av denna teknik, särskilt om den bedöms både utgående från samstämmigheten med regelverket för AI och i enlighet med annan tillämplig sektorsspecifik lagstiftning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att denna riskbaserade metod bör utvecklas på ett sätt som i största möjliga utsträckning begränsar den administrativa bördan för företag, särskilt små och medelstora företag, med hjälp av befintliga verktyg. Parlamentet konstaterar att sådana verktyg omfattar, men är inte begränsade till, den förteckning över konsekvensbedömningar avseende dataskydd som föreskrivs i förordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

16.

Säkerhetsaspekter, transparens och ansvarsskyldighet

| 17. | Europaparlamentet påminner om att konsumenternas rätt till information är förankrad som en nyckelprincip i unionsrätten och understryker att den därför bör genomföras fullt ut när det gäller artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik. Parlamentet anser att den särskilt bör omfatta transparens när det gäller samverkan med system för artificiell intelligens, inbegripet automatiseringsprocesser, och deras funktionssätt, kapacitet, till exempel hur informationen filtreras och presenteras, samt noggrannhet och begränsningar. Parlamentet anser att sådan information bör lämnas till de nationella tillsynsmyndigheterna och de nationella konsumentskyddsmyndigheterna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker att konsumenternas förtroende är avgörande för utvecklingen och genomförandet av denna teknik, som kan vara förknippad med risker om den baseras på otydliga algoritmer och snedvridna datamängder. Parlamentet anser att konsumenterna bör ha rätt att i god tid och på ett begripligt, standardiserat, exakt och tillgängligt sätt få tillräcklig information om de algoritmiska systemens existens, resonemang och deras möjliga utfall och följder för konsumenterna, samt om hur man gör för att kontakta en person med beslutsbefogenheter, och hur systemets beslut kan kontrolleras, bestridas på ett meningsfullt sätt och korrigeras. Parlamentet understryker i detta sammanhang behovet av att beakta och respektera de principer om information och offentliggörande som konsumenträttens regelverk bygger på. Parlamentet anser att slutanvändarna måste få utförlig information om hur transportsystem och fordon som bygger på AI fungerar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att algoritmer och datamängder som används eller framställs av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik är förklarbara och att de – när det är absolut nödvändigt och med full respekt för unionslagstiftningen om dataskydd, integritet och immateriella rättigheter samt företagshemligheter – är tillgängliga för myndigheter såsom nationella tillsynsmyndigheter och marknadskontrollmyndigheter. Parlamentet konstaterar dessutom att dokumentationen bör lagras av dem som är involverade i de olika faserna av utvecklingen av högriskteknik, i enlighet med högsta möjliga och tillämpliga branschstandarder. Parlamentet noterar möjligheten att marknadskontrollmyndigheterna kan ha ytterligare befogenheter i detta avseende. Parlamentet betonar i detta sammanhang betydelsen av laglig bakåtkompilering. Enligt parlamentet kan det vara nödvändigt att undersöka den befintliga lagstiftningen om marknadskontroll för att säkerställa att den på ett etiskt sätt hanterar framväxten av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser ett krav på att utvecklare och operatörer av högriskteknik, när en riskbedömning förutsätter det, ska förse de offentliga myndigheterna med relevant dokumentation om användning, utformning och säkerhetsinstruktioner, inbegripet källkod, utvecklingsverktyg och data som används av systemet, när detta är absolut nödvändigt och med fullständig respekt för unionslagstiftningen om dataskydd, integritet, immateriella rättigheter och affärshemligheter. Parlamentet konstaterar att en sådan skyldighet skulle göra det möjligt att bedöma förenligheten med unionsrätten och etiska principer, och noterar i detta avseende exemplet med pliktexemplar av publikationer till nationalbibliotek. Parlamentet noterar den viktiga skillnaden mellan transparens avseende algoritmer och transparens avseende användningen av algoritmer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar dessutom att man för att respektera människans värdighet, autonomi och säkerhet, bör ta vederbörlig hänsyn till livsviktiga och avancerade medicinska apparater samt behovet av att oberoende betrodda myndigheter bevarar de resurser som krävs för att tillhandahålla tjänster till personer som använder sådana apparater, såvida den ursprungliga utvecklaren eller operatören inte längre tillhandahåller dem. Sådana tjänster skulle exempelvis inbegripa underhåll, reparationer och förbättringar, medräknat programvaruuppdateringar som avhjälper funktionsfel och svaga punkter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk, inklusive programvara, algoritmer och data som används eller produceras av sådan teknik, oavsett inom vilket område den utvecklas, sprids och används, bör tas fram på ett sätt som redan från början är säkert, spårbart, tekniskt stabilt, tillförlitligt, etiskt och rättsligt bindande och bör vara föremål för oberoende kontroll och tillsyn. Parlamentet anser särskilt att alla aktörer i utvecklings- och leveranskedjorna för AI-produkter och AI-tjänster bör vara juridiskt ansvariga, och framhåller behovet av mekanismer för att säkerställa ansvarighet och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker att reglering och riktlinjer som avser förklarbarhet, granskningsbarhet, spårbarhet och transparens, liksom när så krävs enligt en riskbedömning och när det är absolut nödvändigt och fullständig respekt säkerställs för unionsrätten, exempelvis om dataskydd, integritet, immateriella rättigheter och företagshemligheter myndigheters tillgång till teknik, data och datorsystem som sådan teknik baseras på – är avgörande för att säkerställa medborgarnas förtroende för denna teknik, även om graden av förklarbarhet står i proportion till teknikens komplexitet. Parlamentet påpekar att det inte alltid är möjligt att förklara varför en modell har lett till ett visst resultat eller ett visst beslut; algoritmer av typen ”svarta lådor” är ett exempel på detta. Parlamentet anser därför att respekten för dessa principer är en förutsättning för att garantera ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att medborgarna, inklusive konsumenterna, bör informeras när de interagerar med ett system som använder artificiell intelligens, särskilt för att individanpassa en produkt eller tjänst för användarna, om och hur de kan stänga av eller begränsa sådan individanpassning. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik måste vara tekniskt stabil och korrekt för att vara tillförlitlig. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att skyddet av nätverk av sammanlänkad AI och robotteknik är viktigt och att kraftfulla åtgärder måste vidtas för att förhindra säkerhetsöverträdelser, dataläckor, spridning av skadliga data, it-angrepp och missbruk av personuppgifter, och att detta kommer att kräva att berörda byråer, organ och institutioner på både unionsnivå och nationell nivå samarbetar med varandra och med slutanvändarna av sådan teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att unionens värden och respekt för de grundläggande rättigheterna alltid iakttas vid utveckling och införande av AI-teknik för att säkerställa att EU:s digitala infrastruktur är säker och motståndskraftig. |
| --- | --- |

26.

Icke-snedvridning och icke-diskriminering

| 27. | Europaparlamentet påminner om att artificiell intelligens, beroende på hur den utvecklas och används, kan skapa och förstärka snedvridningar, bland annat genom inneboende skevheter i underliggande datamängder, och därmed skapa olika former av automatiserad diskriminering, inbegripet indirekt diskriminering, särskilt av grupper av personer med liknande egenskaper. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla tänkbara åtgärder för att undvika sådana snedvridningar och säkerställa ett fullständigt skydd av de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet är oroat över riskerna för snedvridning och diskriminering i samband med utvecklingen, införandet och användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk, inbegripet den programvara, de algoritmer och de data som används eller genereras av sådan teknik. Parlamentet påminner om att man i detta sammanhang under alla omständigheter bör respektera unionsrätten, mänskliga rättigheter och mänsklig värdighet samt individens autonomi och självbestämmande och säkerställa likabehandling och icke-diskriminering för alla. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att AI-teknik bör utformas så att den respekterar, tjänar och skyddar unionens värden samt fysisk och psykisk integritet, upprätthåller unionens kulturella och språkliga mångfald och bidrar till att tillgodose grundläggande behov. Parlamentet understryker behovet av att undvika all användning som kan leda till otillåtet direkt eller indirekt tvång, hotar att undergräva psykiskt oberoende och psykisk hälsa eller kan leda till omotiverad övervakning, vilseledande eller otillåten manipulation. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser bestämt att de grundläggande mänskliga rättigheter som fastställs i stadgan bör respekteras strikt för att säkerställa att denna framväxande teknik inte medför luckor i skyddet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet bekräftar att eventuell snedvridning i och diskriminering på grund av programvara, algoritmer och data kan orsaka uppenbar skada för enskilda personer och för samhället, och att man därför bör uppmuntra utveckling och utbyte av strategier för att bekämpa dessa företeelser, exempelvis korrigera snedvridning i datamängder inom forskning och utveckling, samt utarbeta regler för databehandling. Parlamentet anser att detta tillvägagångssätt har potential att omvandla programvara, algoritmer och data till en tillgång i kampen mot snedvridning och diskriminering i vissa situationer, och till en kraft för lika rättigheter och positiv social förändring. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet framhåller att denna teknik bör grunda sig på etiska värden som rättvisa, exakthet, konfidentialitet och transparens, vilket i detta sammanhang innebär att tekniken bör fungera på ett sätt som inte medför snedvridna resultat. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker vikten av kvaliteten på de datamängder som används för artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, allt efter deras sammanhang, särskilt när det gäller representativiteten hos utbildningsdata, korrigering av snedvridning i datamängder, de algoritmer som används samt standarder för data och aggregering. Parlamentet betonar att nationella tillsynsmyndigheter bör kunna granska dessa datamängder närhelst de får i uppdrag att säkerställa att datamängderna överensstämmer med de tidigare nämnda principerna. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Med tanke på det utbredda desinformationskrig som i synnerhet förs av icke-europeiska aktörer understryker Europaparlamentet att AI-tekniken kan få negativa etiska konsekvenser genom att snedvridningar i data och algoritmer utnyttjas eller genom att utbildningsdata avsiktligen ändras av ett tredjeland, och att tekniken även kan komma att utsättas för andra former av farlig, illvillig manipulation på oförutsägbara sätt och med oöverskådliga konsekvenser. Parlamentet konstaterar att det därför finns ett ökat behov för unionen att fortsätta investera i forskning, analys, innovation samt gränsöverskridande och sektorsövergripande kunskapsöverföring i syfte att utveckla AI-teknik som skulle vara helt fri från all form av profilering, snedvridning och diskriminering, så att den på ett effektivt sätt kan bidra till att bekämpa falska nyheter och desinformation, samtidigt som dataskyddet och unionens rättsliga ram respekteras. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påminner om hur viktigt det är att säkerställa tillgång till effektiva rättsmedel för enskilda personer och uppmanar medlemsstaterna att se till att tillgängliga, ekonomiskt överkomliga, oberoende och effektiva förfaranden och översynsmekanismer finns att tillgå för att garantera en opartisk mänsklig granskning av alla påstådda överträdelser av medborgarnas rättigheter, exempelvis konsumenträttigheter och medborgerliga rättigheter, genom användning av algoritmiska system, oavsett om de härrör från aktörer inom den offentliga eller den privata sektorn. Parlamentet understryker betydelsen av utkastet till Europaparlamentets och rådets direktiv om grupptalan för att skydda konsumenternas kollektiva intressen och om upphävande av direktiv 2009/22/EG, om vilket en politisk överenskommelse uppnåddes den 22 juni 2020, eftersom det i framtiden skulle kunna tillämpas i fall där man invänder mot införande eller fortsatt användning av ett AI-system som medför en risk för att konsumenträttigheter kränks, eller där man söker upprättelse för en rättighetskränkning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att konsumentorganisationer på nationell nivå och unionsnivå har tillräcklig finansiering för att hjälpa konsumenterna att göra anspråk på sin rätt till rättsmedel i fall där deras rättigheter kränkts. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser därför att alla fysiska eller juridiska personer bör kunna begära prövning av ett beslut som artificiell intelligens, robotteknik eller tillhörande teknik har fattat till nackdel för denna person i strid mot unionsrätten eller nationell rätt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att de nationella tillsynsmyndigheterna, som en första kontaktpunkt i fall av misstänkta överträdelser av unionens regelverk i detta sammanhang, också skulle kunna kontaktas av konsumenter med begäran om gottgörelse i syfte att säkerställa att ovannämnda regelverk genomförs effektivt. |
| --- | --- |

37.

Socialt ansvar och jämställdhet

| 38. | Europaparlamentet betonar att socialt ansvarsfull artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik har en roll att spela när det gäller att bidra till att finna lösningar som skyddar och främjar grundläggande rättigheter och värderingar i vårt samhälle, såsom demokrati, rättsstatsprincipen, diversifierade och oberoende medier och objektiv och fritt tillgänglig information, hälsa och ekonomiskt välstånd, lika möjligheter, arbetstagarrättigheter och sociala rättigheter, utbildning av hög kvalitet, skydd av barn, kulturell och språklig mångfald, jämställdhet, digital kompetens, innovation och kreativitet. Parlamentet påminner om behovet av att säkerställa att alla medborgares intressen, även medborgare som är marginaliserade eller befinner sig i en utsatt situation, såsom personer med funktionsnedsättning, beaktas i tillräcklig utsträckning och representeras. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet understryker vikten av att uppnå en hög nivå av allmän digital kompetens och utbilda högkvalificerade yrkesutövare på detta område samt säkerställa ömsesidigt erkännande av sådana kvalifikationer i hela unionen. Parlamentet betonar behovet av mångfald bland utvecklare och ingenjörer som arbetar tillsammans med viktiga sociala aktörer för att förhindra att snedvridning på grund av kön eller kultur oavsiktligt inkluderas i AI-algoritmer, AI-system och AI-tillämpningar. Parlamentet stöder införandet av kursplaner och aktiviteter som ökar allmänhetens medvetenhet om de samhälleliga, rättsliga och etiska konsekvenserna av artificiell intelligens. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar den vitala betydelsen av att garantera tanke- och yttrandefrihet och därigenom säkerställa att denna teknik inte främjar hatpropaganda eller våld, och anser därför att hinder för eller begränsning av yttrandefriheten när den utövas digitalt är olagligt enligt unionens grundläggande principer, utom när utövandet av denna grundläggande rättighet omfattar olagliga handlingar. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik kan bidra till att minska sociala ojämlikheter, och hävdar att den europeiska modellen för deras utveckling måste bygga på medborgarnas förtroende och större social sammanhållning. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar att införandet av ett AI-system inte på otillbörligt sätt bör begränsa användarnas tillgång till offentliga tjänster såsom social trygghet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att bedöma hur detta mål kan uppnås. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet betonar vikten av ansvarsfull forskning och utveckling i syfte att maximera den fulla potentialen hos artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik för medborgarna och det allmännas bästa. Parlamentet kräver att unionen och dess medlemsstater mobiliserar resurser för att utveckla och stödja ansvarsfull innovation. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar att teknisk expertis kommer att bli allt viktigare och att det därför kommer att bli nödvändigt att kontinuerligt uppdatera utbildningskurserna, särskilt för kommande generationer, och att främja omskolning av dem som redan befinner sig på arbetsmarknaden. Parlamentet vidhåller i detta sammanhang att innovation och utbildning bör främjas inte bara inom den privata sektorn utan även inom den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet insisterar på att utveckling, spridning och användning av sådan teknik inte får orsaka någon form av skada för enskilda personer, samhället eller miljön, och att utvecklare, spridare och användare av denna teknik följaktligen bör hållas ansvariga för sådan skada i enlighet med relevanta ansvarsregler på unionsnivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bedöma huruvida förlusten av arbetstillfällen till följd av införandet av denna teknik bör leda till lämpliga politiska åtgärder såsom en minskning av arbetstiden. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet vidhåller att utformningsstrategin absolut måste baseras på unionens värden och etiska principer så att det kan skapas villkor för en bred social acceptans av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik. Parlamentet anser att denna strategi, som syftar till att utveckla tillförlitlig, etiskt ansvarig och tekniskt stabil artificiell intelligens är en viktig drivkraft för hållbar och smart mobilitet som är säker och tillgänglig. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmärksammar det stora mervärde som självkörande fordon erbjuder personer med nedsatt rörlighet, eftersom sådana fordon gör att de bättre kan delta i den privata biltrafiken och därmed underlättar deras vardag. Parlamentet betonar vikten av tillgänglighet, särskilt vid utformningen av MaaS-system (mobilitet som tjänst). |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stödja utvecklingen av tillförlitliga AI-system för att göra transporter mer säkra, effektiva, tillgängliga, ekonomiskt överkomliga och inkluderande, även för personer med nedsatt rörlighet, särskilt personer med funktionsnedsättning, med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 (13) och unionsrätten om passagerares rättigheter. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet anser att AI kan hjälpa till att bättre utnyttja kunskaper och färdigheter hos personer med funktionsnedsättning och att tillämpningen av AI på arbetsplatsen kan bidra till inkluderande arbetsmarknader och högre sysselsättningsgrad för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

50.

Miljö och hållbarhet

| 51. | Europaparlamentet anser att artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik bör användas av regeringar och företag till förmån för människor och planeten och bidra till att uppnå hållbar utveckling, bevarandet av miljön, klimatneutralitet och målen för den cirkulära ekonomin. Utvecklingen, spridningen och användningen av denna teknik bör bidra till den gröna omställningen, skydda miljön och minimera och åtgärda alla former av skador på miljön under hela livscykeln och genom hela leveranskedjan i enlighet med unionsrätten. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Med hänsyn till deras betydande miljöpåverkan vill Europaparlamentet, i förbindelse med tillämpningen av föregående punkt, att miljökonsekvenserna av utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, när så är relevant och lämpligt, utvärderas under hela livscykeln av sektorsspecifika myndigheter. En sådan utvärdering skulle kunna omfatta en uppskattning av konsekvenserna av utvinningen av nödvändigt material och av energiförbrukningen och växthusgasutsläppen till följd av deras utveckling, spridning och användning. |
| --- | --- |

52.

| 53. | I syfte att utveckla ansvarsfulla lösningar för artificiell intelligens föreslår Europaparlamentet att potentialen hos artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik bör utforskas, stimuleras och maximeras genom ansvarsfull forskning och utveckling som kräver mobilisering av resurser i unionen och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet understryker att utvecklingen, spridningen och användningen av denna teknik erbjuder möjligheter att främja de mål för hållbar utveckling som fastställts av FN, en global energiomställning och utfasning av fossila bränslen. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet anser att målen om socialt ansvar, jämställdhet, miljöskydd och hållbarhet inte bör påverka befintliga allmänna och sektoriella skyldigheter inom dessa områden. Parlamentet anser att det bör fastställas icke-bindande genomföranderiktlinjer för utvecklare, spridare och användare, särskilt av högriskteknik, när det gäller metoden för att bedöma deras överensstämmelse med denna förordning och uppnåendet av dessa mål. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar unionen att främja och finansiera utvecklingen av människocentrerad artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som tar itu med miljö- och klimatutmaningar och säkerställer respekt för grundläggande rättigheter genom användning av skatter, upphandling eller andra incitament. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar att trots det nuvarande stora koldioxidavtrycket från utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet automatiserade beslut och maskininlärning, kan denna teknik bidra till att minska IKT-sektorns nuvarande miljöavtryck. Parlamentet understryker att dessa och andra vederbörligen reglerade tillhörande tekniker bör vara kritiska faktorer för att uppnå målen i den gröna given, FN:s mål för hållbar utveckling och Parisavtalet inom många olika sektorer och bör öka effekten av politik som säkerställer miljöskydd, till exempel politik för avfallsminskning och bekämpning av miljöförstöring. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om inverkan av AI-teknikens koldioxidavtryck och den positiva och negativa inverkan av konsumenternas övergång till användning av AI-teknik. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet konstaterar att AI-systemens miljöpåverkan bör beaktas under hela deras livscykel, med tanke på den stigande utvecklingen av AI-tillämpningar, som kräver beräknings-, lagrings- och energiresurser. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet anser att ansvaret i slutänden måste ligga hos en fysisk eller juridisk person inom områden som hälso- och sjukvård. Parlamentet betonar behovet av spårbara och offentligt tillgängliga utbildningsdata för algoritmer. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet stöder kraftfullt inrättandet av ett europeiskt hälsodataområde, som föreslagits av kommissionen i sitt meddelande om En EU-strategi för data och som syftar till att främja ett utbyte av hälsodata och stödja forskning med fullständig respekt för dataskydd, inklusive databehandling med AI-teknik, och som stärker och utvidgar användningen och återanvändningen av hälsodata. Parlamentet uppmuntrar till ett utökat gränsöverskridande utbyte av hälsodata, koppling och användning av sådana uppgifter genom säkra, samverkande databaser, specifika typer av hälsoinformation, såsom europeiska patientjournaler, genomisk information samt digitala hälsobilder, för att underlätta unionsomfattande interoperabla register eller databaser på områden som forskning, vetenskap och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet framhåller fördelarna med AI för förebyggande, behandling och kontroll av sjukdomar, vilket exemplifierats av att AI förutspådde covid-19-epidemin före WHO. Parlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt utrusta ECDC med det regelverk och resurser som krävs för att samla in nödvändiga anonymiserade globala hälsodata i realtid, oberoende och i samverkan med medlemsstaterna, för att bland annat lösa de problem som uppdagades i samband med covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

62.

Integritet och biometrisk igenkänning

| 63. | Europaparlamentet konstaterar att produktionen och användningen av data, inbegripet personuppgifter såsom biometriska uppgifter, som kommer från utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, ökar mycket snabbt, vilket lyfter fram behovet av respekt för unionsmedborgarnas rätt till integritet och skydd av personuppgifter i enlighet med unionsrätten. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet påpekar att de möjligheter som denna teknik erbjuder när det gäller att använda personuppgifter och icke-personuppgifter för att kategorisera och individuellt inrikta sig på personer, identifiera sårbarheter hos enskilda personer eller utnyttja noggrann prognosticerande kunskap, måste uppvägas av effektivt tillämpade principer om dataskydd och integritetsskydd såsom principerna om uppgiftsminimering, rätten att göra invändningar mot profileringsbaserade åtgärder och kontroll av användningen av uppgifter, rätten att erhålla en förklaring till ett beslut som fattats genom automatiserad behandling och inbyggt integritetsskydd, samt principerna om proportionalitet, nödvändighet och strikt ändamålsbaserad begränsning i enlighet med den allmänna dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar att när fjärridentifieringsteknik, såsom igenkänning av biometriska egenskaper, framför allt ansiktsigenkänning, används av offentliga myndigheter för viktiga ändamål som rör allmänintresset, bör det alltid informeras om att denna teknik används och användningen bör vara proportionerlig, riktad, begränsad till särskilda mål och tidsbegränsad i enlighet med unionsrätten, och bör ta vederbörlig hänsyn till människans värdighet och självbestämmanderätt och till de grundläggande rättigheterna i stadgan. Kriterier och gränser för sådan användning bör bli föremål för rättslig prövning och demokratisk kontroll och bör beakta de psykologiska och sociokulturella effekterna på det civila samhället. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påpekar att införandet av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik inom ramen för myndighetsbeslut har fördelar, men att det kan leda till gravt missbruk, såsom massövervakning, prognostiserat polisarbete och brott mot rätten till korrekt rättsförfarande. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet anser att teknik som kan leda till automatiserade beslut och därmed ersätta myndighetsbeslut bör behandlas med största försiktighet, särskilt på rättsområdet och inom brottsbekämpningen. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna endast bör använda sådan teknik om det finns grundliga belägg för dess tillförlitlighet och om meningsfulla mänskliga ingripanden och kontroller är möjliga eller systematiskt utförs i fall där grundläggande friheter står på spel. Parlamentet understryker vikten av att de nationella myndigheterna genomför en strikt bedömning av konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna i förbindelse med de AI-system som används i dessa fall, särskilt om denna teknik bedöms som högriskteknik. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet anser att alla beslut som fattas av artificiell intelligens, robotteknik eller tillhörande teknik inom ramen för offentligt maktutövande bör bli föremål för meningsfulla mänskliga ingripanden och korrekta rättsförfaranden, särskilt om denna teknik bedöms som högriskteknik. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet anser att den tekniska utvecklingen inte bör leda till att artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik används för att självständigt fatta beslut inom den offentliga sektorn som har en direkt och betydande inverkan på medborgarnas rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet konstaterar att AI, robotteknik och tillhörande teknik på området för brottsbekämpning och gränskontroll kan förbättra den allmänna ordningen och säkerheten, men också kräver omfattande och rigorös offentlig kontroll och största möjliga transparens både när det gäller riskbedömningen av enskilda applikationer och den generella användningen av AI, robotteknik och tillhörande teknik på området för brottsbekämpning och gränskontroll. Parlamentet anser att sådan teknik medför betydande etiska risker som måste hanteras på lämpligt sätt med tanke på de eventuella negativa konsekvenserna för enskilda personer, i synnerhet när det gäller deras rätt till integritet, dataskydd och icke-diskriminering. Parlamentet betonar att missbruk av tekniken kan bli ett direkt hot mot demokratin och att dess införande och användning måste respektera proportionalitetsprincipen och nödvändighetsprincipen, stadgan om de grundläggande rättigheterna samt unionens relevanta sekundärrätt såsom dataskyddsbestämmelser. Parlamentet betonar att AI aldrig får ersätta människor i utfärdandet av domar. Parlamentet anser att beslut, såsom frigivning mot borgen eller villkorlig frigivning, som prövas i domstol, eller beslut som grundas enbart på automatiserad behandling och som har rättsliga följder för enskilda personer eller som i betydande grad påverkar dem, alltid måste inbegripa meningsfulla bedömningar och mänsklig medverkan. |
| --- | --- |

71.

Goda styrelseformer

| 72. | Europaparlamentet betonar att lämplig styrning av utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, särskilt högriskteknik, genom åtgärder som inriktas på ansvarsskyldighet och hantering av eventuella risker för snedvridning och diskriminering, kan öka medborgarnas säkerhet och förtroende för denna teknik. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet anser att en gemensam styrningsram för denna teknik, samordnad av kommissionen och/eller unionens berörda institutioner, organ eller byråer som kan komma att utses för denna uppgift i detta sammanhang, som genomförs av de nationella tillsynsmyndigheterna i varje medlemsstat, skulle säkerställa en enhetlig unionsstrategi och förhindra en fragmentering av den inre marknaden. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet konstaterar att data används i stora mängder vid utvecklingen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, och att behandlingen och utbytet av samt åtkomsten till sådana uppgifter måste styras i enlighet med lagen och de krav på kvalitet, integritet, interoperabilitet, transparens, säkerhet, skydd av privatlivet och kontroll som fastställs i denna. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet påminner om att tillgång till data är en väsentlig beståndsdel i den digitala ekonomins tillväxt. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att datans interoperabilitet, genom att begränsa inlåsningseffekterna, spelar en avgörande roll för att säkerställa rättvisa marknadsvillkor och främja lika spelregler på den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet understryker behovet av att se till att personuppgifter skyddas på lämpligt sätt, särskilt uppgifter om eller som härrör från sårbara grupper, såsom personer med funktionsnedsättning, patienter, barn, äldre, minoriteter, migranter och andra grupper som riskerar utestängning. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet noterar att offentliga myndigheters utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik ofta läggs ut på privata aktörer. Parlamentet anser att detta inte på något sätt får äventyra skyddet av allmänna värden och grundläggande rättigheter. Parlamentet anser att villkoren för offentlig upphandling bör återspegla de etiska normer som gäller för offentliga myndigheter, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

77.

Konsumenter och den inre marknaden

| 78. | Europaparlamentet understryker vikten av ett AI-regelverk som kan tillämpas när konsumenter inom unionen är användare av, föremål eller målgrupp för ett algoritmiskt system, eller när de styrs mot ett sådant system, oavsett var de enheter som utvecklar, säljer eller använder systemet är etablerade. Parlamentet anser vidare att de bestämmelser som fastställs i ett sådant regelverk, i rättssäkerhetens intresse, bör tillämpas på alla utvecklare och längs hela värdekedjan, dvs. utveckling, spridning och användning av relevant teknik med dess komponenter, och bör garantera en hög nivå på konsumentskyddet. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet noterar den inneboende kopplingen mellan artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, liksom områden såsom sakernas internet, maskininlärning, regelbaserade system eller automatiserat och assisterat beslutsfattande. Vidare noterar parlamentet att standardiserade ikoner skulle kunna utvecklas för att man lättare ska kunna förklara sådana system för konsumenterna när dessa system är invecklade eller har möjlighet att fatta beslut som avsevärt påverkar konsumenternas liv. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen bör undersöka den befintliga rättsliga ramen och dess tillämpning, inklusive konsumenträttens regelverk, produktansvarslagstiftningen, produktsäkerhetslagstiftningen och marknadskontrollagstiftningen, i syfte att identifiera luckor i lagstiftningen och befintliga regleringsskyldigheter. Parlamentet anser att detta är nödvändigt för att man ska kunna fastställa om den kan hantera de nya utmaningar som följer med framväxten av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik och om den kan garantera en hög konsumentskyddsnivå. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet betonar att man effektivt måste bemöta de utmaningar som artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik för med sig och säkerställa att konsumenterna får egenmakt och ordentligt skydd. Parlamentet understryker att man måste gå längre än till de traditionella principerna om information och transparens som unionens konsumenträttens regelverk byggt på, eftersom det kommer att behövas starkare konsumenträttigheter och klara gränser för utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik för att det ska kunna säkerställas att sådan teknik bidrar till ett bättre liv för konsumenterna och utvecklas med respekt för grundläggande rättigheter, konsumenträttigheter och unionens värden. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet påpekar att den lagstiftningsram som införts i och med beslut nr 768/2008/EG (14) ger en harmoniserad förteckning över tillverkares, importörers och distributörers skyldigheter, uppmuntrar till användning av standarder och föreskriver olika nivåer av kontroll beroende på produktens risknivå. Parlamentet anser att denna ram bör gälla också för produkter med inbyggd AI. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet noterar att tillgång till data i syfte att analysera effekterna av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik på konsumenterna, skulle kunna utvidgas till att omfatta nationella behöriga myndigheter när detta sker i full överensstämmelse med unionsrätten, såsom lagstiftningen om dataskydd, personlig integritet och företagshemligheter. Parlamentet påminner om vikten av att utbilda konsumenterna så att de är mer informerade och kompetenta när de hanterar artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik och därmed skyddar sig från potentiella risker och upprätthåller sina rättigheter. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå åtgärder för spårning av data med beaktande av både datainsamlingens laglighet och skyddet av konsumenträttigheterna och de grundläggande rättigheterna, i full överensstämmelse med unionslagstiftningen om t.ex. dataskydd, integritet, immateriella rättigheter och företagshemligheter. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet noterar att denna teknik bör vara användarcentrerad och utformad på ett sätt som tillåter alla att använda AI-produkter och AI- tjänster, oavsett ålder, kön, förmåga eller egenskaper. Parlamentet noterar att dess tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning är särskilt viktig. Parlamentet konstaterar att man inte bör utgå från tanken på att en lösning passar alla, utan ta hänsyn till principerna för universell utformning och vända sig till största möjliga målgrupp av användare, enligt relevanta normer för tillgänglighet. Parlamentet betonar att detta gör det möjligt för enskilda personer att få rättvis tillgång till och aktivt delta i befintliga och nya datormedierade mänskliga verksamheter och tekniska hjälpmedel. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet betonar att när medel som härrör från offentliga källor, vid sidan av öppen upphandling och öppna avtalsstandarder, avsevärt bidrar till utvecklingen, spridningen eller genomförandet av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, bör man beakta möjligheten att koden, genererade data – i den mån det inte rör sig om personuppgifter – och den tränade modellen offentliggörs automatiskt efter överenskommelse med utvecklaren, i syfte att säkra transparens, öka cybersäkerheten och möjliggöra återanvändning för att främja innovation. Parlamentet betonar att den inre marknadens fulla potential därigenom kan frigöras och marknadsfragmentering undvikas. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet anser att AI, robotteknik och tillhörande teknik har en enorm potential att ge konsumenterna möjlighet att få tillgång till flera tjänster i många aspekter av deras liv, och dessutom bättre produkter och tjänster, och att dra nytta av bättre marknadsövervakning, i den mån alla tillämpliga principer, villkor (inbegripet de som rör transparens och granskningsmöjligheter) och förordningar fortsätter att tillämpas. |
| --- | --- |

87.

Säkerhet och försvar

| 88. | Europaparlamentet framhåller att Europeiska unionens och dess medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik genomsyras av de principer som fastställs i stadgan och FN-stadgans principer och av en gemensam förståelse av de universella värden som utgörs av respekten för människans okränkbara och oförytterliga rättigheter liksom människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet och rättsstaten. Parlamentet framhåller att alla försvarsrelaterade insatser inom unionens ram måste respektera dessa universella värden samtidigt som de främjar fred, säkerhet och framsteg i Europa och övriga delar av världen. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet gläder sig över att de höga fördragsslutande parterna i Förenta nationernas konvention om vissa konventionella vapen vid mötet 2019 godkände elva vägledande principer för utvecklingen och användningen av autonoma vapensystem. Parlamentet beklagar dock att man inte lyckats enas om ett rättsligt bindande instrument som reglerar dödliga autonoma vapensystem, med effektiva genomförandemekanismer. Parlamentet välkomnar och stöder rapporten med titeln Ethics Guidelines for Trustworthy AI (etiska riktlinjer för tillförlitlig artificiell intelligens) av kommissionens högnivåexpertgrupp för artificiell intelligens och som offentliggjordes den 9 april 2019 och dess ståndpunkt om dödliga autonoma vapensystem. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ta fram nationella strategier för definition och status när det gäller dödliga autonoma vapensystem som ett steg mot en övergripande strategi på unionsnivå och att tillsammans med unionens höga representant/vice ordförande för kommissionen och rådet verka för en diskussion om dödliga autonoma vapensystem inom ramen för FN:s konvention om vissa konventionella vapen och andra relevanta forum och införandet av internationella normer med avseende på etiska och rättsliga parametrar för utveckling och användning av system med helautonoma, halvautonoma och fjärrstyrda dödliga vapen. Parlamentet påminner i detta sammanhang om sin resolution av den 12 september 2018 om dödliga autonoma vapensystem och efterlyser än en gång ett skyndsamt utarbetande och antagande av en gemensam ståndpunkt om dödliga autonoma vapensystem och ett internationellt förbud mot utveckling, framställning och användning av dödliga autonoma vapensystem som möjliggör anfall utan meningsfull mänsklig kontroll och utan respekt för principen ”human-in-the-loop, i linje med de uttalanden som gjordes av världens mest framstående forskare inom AI i deras öppna brev från 2015. Parlamentet välkomnar rådets och parlamentets överenskommelse om att utesluta dödliga autonoma vapen ”utan möjlighet till meningsfull mänsklig kontroll över urvals- och uppdragsbeslut vid anfall” från åtgärder som finansieras genom Europeiska försvarsfonden. Parlamentet anser att etiska aspekter på andra AI-tillämpningar inom försvaret, såsom underrättelseverksamhet, övervakning och spaning eller cyberinsatser inte får förbises och att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt utvecklingen och utplaceringen av drönare i militära insatser. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet understryker att framväxande teknik inom försvars- och säkerhetssektorn som inte omfattas av folkrätten bör bedömas utifrån principen om respekten för mänskligheten och allmänt gällande etiska normer. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet rekommenderar att en europeisk ram som reglerar användningen av system som stöds av AI-baserade system inom försvaret, både i stridssituationer och icke-stridsinriktade situationer, måste respektera alla tillämpliga regelverk, särskilt den internationella humanitära rätten och den internationella människorättslagstiftningen, och vara förenlig med unionsrätten samt EU:s principer och värden, med beaktande av skillnaderna i fråga om tekniska och säkerhetsmässiga infrastrukturer i unionen. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet erkänner att till skillnad från försvarsindustriella baser skulle kritiska AI-innovationer kunna komma från små medlemsstater, och därför bör en standardiserad strategi för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken säkerställa att mindre medlemsstater och små och medelstora företag inte trängs undan. Parlamentet betonar att EU:s gemensamma AI-kapaciteter som motsvarar medlemsstaternas driftskoncept kan överbrygga de tekniska skillnader som skulle kunna stänga ute stater som saknar relevant teknik, industriell expertis eller kapacitet att tillämpa AI-system inom sina försvarsministerier. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet anser att dagens och framtidens säkerhet och försvarsrelaterade verksamhet inom unionsramen kommer att bygga på AI, robotteknik och autonomi samt tillhörande teknik och att tillförlitlig, robust och trovärdig AI skulle kunna bidra till en modern och effektiv militär. Unionen måste därför inta en ledande roll inom forskningen och utvecklingen av AI-system på säkerhets- och försvarsområdet. Parlamentet anser att användningen av AI-baserade tillämpningar på säkerhets- och försvarsområdet skulle kunna innebära en rad direkta fördelar för det operativa befälet, såsom högre kvalitet av insamlad data, bättre omvärldsuppfattning, snabbare beslutsfattande, mindre risk för negativa bieffekter tack vare bättre kablering, skydd av styrkorna på plats och större tillförlitlighet för militär utrustning och därmed mindre risker för människor och färre personskador. Parlamentet understryker att det är helt nödvändigt att utveckla tillförlitlig AI på försvarsområdet för att säkerställa europeiskt strategiskt oberoende i fråga om kapacitet och operativ förmåga. Parlamentet påminner om att AI-system också håller på att bli centrala inslag i arbetet med att motverka nya säkerhetshot, såsom cyber- och hybridkrigföring, både online och offline. Parlamentet understryker samtidigt alla risker och utmaningar med en oreglerad användning av AI. Parlamentet noterar att AI skulle kunna utsättas för manipulation, fel och inexaktheter. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet betonar att AI-teknik i huvudsak har en dubbel användning och att utvecklingen av AI i försvarsrelaterad verksamhet gynnas av utbyten mellan civil och militär teknik. Parlamentet framhäver att AI inom försvarsrelaterad verksamhet är en transversal omstörtande teknik vars utveckling kan skapa möjligheter för unionens konkurrenskraft och strategiska oberoende. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet inser, med tanke på dagens hybridkrigföring och utvecklad krigföring, att informationsmängden och informationshastigheten i en kris tidiga faser kan vara överväldigande för mänskliga analytiker och att AI-system skulle kunna bearbeta informationen så att mänskliga beslutsfattare inom rimlig tid kan få all den information redovisad som behövs för ett snabbt svar. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet understryker vikten av att investera i utvecklingen av humankapital för artificiell intelligens, något som främjar den kompetens och utbildning som är nödvändig på området för AI-baserad säkerhets- och försvarsteknik med särskilt fokus på etiska frågor som rör halvautonoma och autonoma operativsystem som bygger på mänskligt ansvarstagande i en AI-baserad värld. Parlamentet betonar i synnerhet vikten av att se till att etiker på detta område har lämplig kompetens och får ordentlig utbildning. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram sin förstärkta kompetensagenda, som meddelades i vitboken om artificiell intelligens den 19 februari 2020. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet betonar att kvantdatortekniken skulle kunna vara den mest revolutionerande förändringen för konflikter sedan atomvapnens uppkomst och begär att vidareutvecklingen av kvantdatorteknik prioriteras av unionen och medlemsstaterna. Parlamentet erkänner att aggressionshandlingar, däribland attacker mot kritisk infrastruktur, med hjälp av kvantdatorteknik kommer att skapa en konfliktmiljö där tiden för att fatta beslut kommer att komprimeras drastiskt från dagar och timmar till minuter och sekunder, vilket tvingar medlemsstaterna att utveckla kapacitet som kan skydda dem och träna både deras beslutsfattare och militära personal att reagera effektivt inom sådana tidsramar. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet begär ökade investeringar i både europeisk artificiell intelligens för försvaret och den kritiska infrastruktur som understöder den. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet påminner om att de flesta nuvarande militärmakter i världen redan i hög grad engagerat sig i forskning och utveckling med anknytning till den militära dimensionen av artificiell intelligens. Parlamentet anser att unionen måste se till att inte släpa efter i detta avseende. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera kapacitetsuppbyggnad på cybersäkerhetsområdet i sin industripolitik för att säkerställa utvecklingen och spridningen av säkra, resilienta och robusta AI-baserade system och robotsystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka användningen av protokoll och tillämpningar för it-säkerhet baserade på blockkedjeteknik för att förbättra AI-infrastrukturers resiliens, tillförlitlighet och stabilitet genom disintermedieringsmodeller för kryptering av data. Parlamentet uppmuntrar intressenter i Europa till forskning om och konstruktion av avancerade funktioner som gör det lättare att upptäcka korrupta och skadliga AI-baserade system och robotsystem som skulle kunna äventyra unionens och medborgarnas säkerhet. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet betonar att alla AI-system inom försvaret måste ha en konkret och väldefinierad uppdragsram, där människan behåller förmågan att upptäcka och stänga av eller avaktivera de system som används om de rör sig bortom den uppdragsram som definierats och tilldelats av ett mänskligt befäl eller om de inleder någon upptrappad eller oavsiktlig verksamhet. Parlamentet anser att AI-baserade system, produkter och tekniker som är avsedda att användas för militära ändamål bör utrustas med en ”svart låda” som registrerar varje dataöverföring som utförs av maskinen. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet understryker att hela ansvaret och ansvarsskyldigheten för beslutet att utforma, utveckla, sprida och använda AI-system måste ligga hos mänskliga aktörer, eftersom det måste finnas meningsfull mänsklig övervakning av och kontroll över alla vapensystem och mänsklig avsikt i beslutet att använda våld i verkställandet av alla beslut som fattas av AI-baserade vapensystem som kan få dödliga konsekvenser. Parlamentet understryker att mänsklig kontroll bör fortsätta att gälla för ledningen och styrningen av AI-baserade system, i enlighet med principerna ”human-in-the loop”, ”human-on-the loop” och ”human-in-command” inom den militära ledningen. Parlamentet betonar att AI-baserade system måste göra det möjligt för den militära ledningen för arméer att ta sitt fulla ansvar för användningen av dödligt våld och att utöva det nödvändiga omdömet – som inte kan överlämnas till maskiner eftersom ett sådant omdöme måste vara baserat på urskillning, proportionalitet och försiktighet – för att vidta dödliga eller storskaliga destruktiva åtgärder med hjälp av sådana system. Parlamentet betonar behovet av att fastställa tydliga och spårbara godkännande- och ansvarsramar för utplaceringen av smarta vapen och andra AI-baserade system, med hjälp av unika användaregenskaper såsom biometriska specifikationer, så att uteslutande behörig personal ska kunna placera ut dem. |
| --- | --- |

102.

Transporter

| 103. | Europaparlamentet betonar den potential som användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik innebär för alla autonoma transportmedel inom väg-, järnvägs-, sjöfarts- och luftfartstransporter, och även för att främja trafikomställningen och intermodaliteten, eftersom denna teknik kan bidra till att få fram en optimal kombination av transportslag för gods- och passagerarbefordran. Parlamentet betonar vidare dess potential att göra transport-, logistik- och trafikflöden mer effektiva och att göra alla transportslag säkrare, smartare och mer miljövänliga. Parlamentet påpekar att ett etiskt förhållningssätt till AI också kan fungera som ett system för tidig varning, särskilt avseende transporters säkerhet och effektivitet. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet understryker att den globala konkurrensen mellan företag och ekonomiska regioner kräver att unionen främjar investeringar och stärker den internationella konkurrenskraften för de företag som är verksamma i transportsektorn genom att inrätta en miljö som är gynnsam för utvecklingen och tillämpningen av AI-lösningar och ytterligare innovationer, där unionsbaserade företag kan bli världsledande i utvecklingen av AI-teknik. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet betonar att unionens transportsektor behöver en uppdatering av regelverket för denna nya teknik och dess användning inom transportsektorn, och en tydlig etisk ram för att få fram tillförlitlig AI, och att denna ram behöver inbegripa säkerhets-, skydds-, tillsyns- och ansvarsaspekter samt aspekter rörande respekt för mänsklig autonomi, vilket kommer att öka fördelarna för alla och vara avgörande för att främja investeringar i forskning och innovation, kompetensutveckling och användning av AI i allmänna tjänster, små och medelstora samt nystartade företag, och samtidigt säkerställa dataskydd och interoperabilitet, utan att det medför en onödig administrativ börda för företag och konsumenter. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet anser att det inte kommer att vara möjligt att utveckla och införa AI inom transportsektorn utan modern infrastruktur, som är en viktig del av intelligenta transportsystem. Parlamentet betonar att de ihållande skillnaderna i utvecklingsnivå mellan medlemsstaterna riskerar att leda till att de mindre utvecklade regionerna och deras invånare undanhålls de fördelar som utvecklingen av autonom mobilitet medför. Parlamentet kräver tillräcklig finansiering av moderniseringen av unionens transportinfrastruktur, bl.a. dess anslutning till 5G-nätet. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet rekommenderar att man utvecklar unionsomfattande tillförlitliga AI-standarder för alla transportsätt, inklusive fordonsindustrin, samt för provning av AI-baserade fordon och relaterade produkter och tjänster. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet konstaterar att AI-system skulle kunna bidra till att avsevärt minska antalet dödsolyckor på vägarna, till exempel genom förbättrade reaktionstider och bättre efterlevnad av regler. Parlamentet anser emellertid att användningen av självkörande fordon inte kommer att leda till att alla trafikolyckor kan undvikas, och understryker att möjligheten att förklara AI-beslut blir allt viktigare så att man kan motivera brister i och oavsiktliga konsekvenser av sådana beslut. |
| --- | --- |

108.

Sysselsättning, arbetstagares rättigheter, digitala färdigheter och arbetsplatsen

| 109. | Europaparlamentet noterar att tillämpningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik på arbetsplatsen kan bidra till inkluderande arbetsmarknader och påverka hälsan och säkerheten på arbetsplatsen, samtidigt som denna teknik även kan användas för att övervaka, utvärdera, förutsäga och styra arbetstagarnas insatser, med såväl direkta som indirekta följder för deras karriärer. AI bör ha en positiv inverkan på arbetsvillkoren och vägledas av respekten för de mänskliga rättigheterna samt unionens grundläggande rättigheter och värden. AI bör vara människocentrerat, öka människornas och samhällets välbefinnande och bidra till en balanserad och rättvis omställning. Sådan teknik bör därför ha en positiv inverkan på arbetsvillkoren och vägledas av respekten för de mänskliga rättigheterna samt unionens grundläggande rättigheter och värden. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet betonar behovet av kompetensutveckling genom utbildning för arbetstagarna och deras företrädare när det gäller AI på arbetsplatsen för att bättre förstå konsekvenserna av AI-lösningar. Parlamentet betonar att sökande och arbetstagare i vederbörlig ordning bör informeras skriftligen om huruvida AI används i samband med rekryteringsförfaranden och andra beslut om personalresurser, och om hur i detta fall en mänsklig granskning kan begäras för att få ett automatiserat beslut återkallat. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet betonar behovet av att se till att produktivitetsvinster som beror på utveckling och användning av AI och robotteknik inte bara gynnar företags- och aktieägare, utan även gagnar företagen och arbetskraften genom bättre arbets- och anställningsvillkor, inbegripet löner, ekonomisk tillväxt och utveckling och också tjänar samhället i stort, särskilt när sådana vinster sker på bekostnad av arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att grundligt undersöka AI:s potentiella inverkan på arbetsmarknaden och de sociala trygghetssystemen och att utveckla strategier för hur man kan säkerställa långsiktig hållbarhet genom att reformera skatter och sociala avgifter samt vidta andra åtgärder i händelse av lägre offentliga inkomster. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet understryker vikten av företagens investeringar i formell och informell utbildning samt livslångt lärande för att stödja en rättvis omställning till den digitala ekonomin. Parlamentet betonar i detta sammanhang att företag som använder AI har ansvar för att tillhandahålla alla berörda anställda lämplig omskolning och kompetensutveckling så att de kan lära sig att använda digitala verktyg och lära sig sätt att arbeta med kollaborativa robotar och annan ny teknik och därmed anpassa sig till arbetsmarknadens föränderliga behov och behålla sin anställning. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt nya arbetsformer, såsom gigarbete och plattformsarbete, till följd av tillämpningen av ny teknik i detta sammanhang. Parlamentet anser att regleringen av förhållandena för distansarbete i hela unionen och säkerställandet av anständiga arbetsförhållanden och anställningsvillkor i den digitala ekonomin också måste beakta effekterna av AI. Kommissionen uppmanas att samråda med arbetsmarknadens parter, AI-utvecklare, forskare och andra aktörer i detta avseende. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet understryker att artificiell intelligens, robotteknik och relaterad teknik inte på något sätt får påverka utövandet av de grundläggande rättigheter som erkänns i medlemsstaterna och på unionsnivå, inklusive rätten att strejka eller att vidta andra åtgärder som omfattas av de särskilda systemen för arbetsmarknadsrelationer i medlemsstaterna, i enlighet med nationell rätt och/eller praxis, eller påverka rätten att förhandla om, ingå och verkställa kollektivavtal eller att vidta kollektiva åtgärder i enlighet med nationell rätt och/eller praxis. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet upprepar vikten av utbildning och kontinuerligt lärande för att utveckla de kvalifikationer som krävs i den digitala tidsåldern och för att hantera digital utestängning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i högkvalitativa, flexibla och inkluderande system för utbildning, yrkesutbildning och livslångt lärande samt i strategier för omskolning och kompetenshöjning för arbetstagare i sektorer som kan påverkas kraftigt av AI. Parlamentet framhåller behovet av att förse dagens och framtidens arbetskraft med nödvändiga läs-, skriv- och räknekunskaper och digitala färdigheter samt kompetens inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik och övergripande mjuka färdigheter, såsom kritiskt tänkande, kreativitet och entreprenörskap. Parlamentet understryker att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att inkludera missgynnade grupper i detta avseende. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet erinrar om att artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik på arbetsplatsen måste vara tillgänglig för alla, på grundval av principen om utformning anpassad till alla. |
| --- | --- |

116.

Utbildning och kultur

| 117. | Europaparlamentet betonar behovet att utveckla kriterier för utveckling, spridning och användning av AI-teknik med hänsyn till denna tekniks inverkan på utbildnings-, medie-, ungdoms-, forsknings- och idrottsområdet samt inom de kulturella och kreativa sektorerna, genom att ta fram riktmärken och fastställa principer för etiskt ansvarsfull och godtagbar användning av AI-teknik som kan tillämpas på lämpligt sätt på dessa områden, inbegripet en tydlig ansvarsordning för produkter som härrör från användning av AI. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet konstaterar att alla barn har rätt till offentlig utbildning på alla nivåer. Därför efterlyser parlamentet utveckling, spridning och användning av högkvalitativa AI-system som främjar och tillhandahåller högkvalitativa utbildningsverktyg för var och en på alla nivåer, och betonar att införandet av nya AI-system i skolor inte bör leda till att den digitala klyftan i samhället vidgas. Parlamentet är medvetet om den enorma potential som AI och robotteknik kan bidra med på utbildningsområdet. Parlamentet konstaterar att individuellt anpassade AI-inlärningssystem inte bör ersätta den utbildningsrelation som inbegriper lärare, och att traditionella utbildningsformer inte får lämnas på efterkälken. Samtidigt påpekar parlamentet att ekonomiskt, tekniskt och pedagogiskt stöd, inbegripet specialiserad utbildning i informations- och kommunikationsteknik, måste ges till lärare som vill skaffa sig lämpliga färdigheter för att kunna anpassa sig till tekniska förändringar och inte bara utnyttja AI-teknikens potential utan också förstå dess begränsningar. Parlamentet efterlyser utveckling av en strategi på unionsnivå för att bidra till att omvandla och uppdatera våra utbildningssystem, förbereda våra utbildningsinstitutioner på alla nivåer och förse lärare och elever med de färdigheter och förmågor som krävs. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet betonar att utbildningsinstitutioner bör sträva efter att för utbildningsändamål använda AI-system som har beviljats en europeisk certifiering av etisk efterlevnad. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet betonar att de möjligheter som digitaliseringen och den nya tekniken erbjuder inte får leda till förlorade arbetstillfällen inom kulturella och kreativa sektorer i allmänhet, och inte heller till försumlighet när det gäller att bevara originalen eller till att man bortser från traditionell tillgång till kulturarvet, som också bör uppmuntras. Parlamentet konstaterar att AI-system som utvecklas, sprids och används i unionen bör återspegla unionens kulturella mångfald och flerspråkighet. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Europaparlamentet erkänner den växande potentialen hos AI när det gäller information, medier och onlineplattformar, bland annat som ett verktyg för att bekämpa desinformation i enlighet med unionsrätten. Parlamentet understryker att den artificiella intelligensen, om den inte regleras också kan få negativa konsekvenser etiskt sett, genom att snedvridningar i data och algoritmer utnyttjas, vilket kan leda till spridning av desinformation genom att informationsbubblor skapas. Parlamentet betonar vikten av transparens och ansvarsskyldighet i samband med algoritmer som används av videodelningsplattformar och strömningsplattformar, för att säkerställa tillgång till ett brett och varierat innehåll kulturellt och språkligt sett. |
| --- | --- |

121.

Nationella tillsynsmyndigheter

| 122. | Europaparlamentet noterar mervärdet av att ha utsedda nationella tillsynsmyndigheter i varje medlemsstat som ansvarar för att säkerställa, bedöma och övervaka efterlevnaden av rättsliga skyldigheter och etiska principer för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk, och därmed bidra till att denna teknik är förenlig med etiska principer. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet anser att dessa myndigheter måste vara skyldiga att, utan att utföra dubbelarbete, samarbeta med de myndigheter som ansvarar för genomförandet av sektorsspecifik lagstiftning för att identifiera teknik som är förknippad med hög risk ur ett etiskt perspektiv och för att övervaka genomförandet av nödvändiga och lämpliga åtgärder när sådan teknik identifieras. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Europaparlamentet anser att sådana myndigheter inte enbart bör samarbeta sinsemellan utan också med kommissionen och andra berörda institutioner, organ och byråer i unionen för att garantera samstämmiga åtgärder över nationsgränserna. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Europaparlamentet föreslår att man i samband med detta samarbete tar fram gemensamma kriterier och ett ansökningsförfarande för beviljandet av en europeisk certifiering av etisk efterlevnad, även på begäran av utvecklare, spridare och användare av teknik som inte betraktas som högriskteknik som strävar efter att certifiera den positiva efterlevnadsbedömning som utförts av respektive nationell tillsynsmyndighet. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet vill att sådana myndigheter ska ges i uppdrag att främja regelbundna utbyten med det civila samhället samt innovation inom unionen genom att tillhandahålla assistans till forskare, utvecklare och andra relevanta aktörer, samt till mindre digitaliserade företag, särskilt små- och medelstora företag och uppstartsföretag, i synnerhet när det gäller medvetandehöjande åtgärder och stöd till utveckling, spridning, utbildning och åtgärder för att locka talanger för att säkerställa en effektiv tekniköverföring och tillgång till teknik, projekt, resultat och nätverk. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Europaparlamentet begär att varje medlemsstat tilldelar sina utsedda nationella tillsynsmyndigheter tillräckliga medel, och betonar att de nationella marknadskontrollmyndigheterna behöver förstärkas i fråga om kapacitet, färdigheter och kompetens samt kunskap om de specifika riskerna förknippade med artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik. |
| --- | --- |

127.

Samordning på unionsnivå

| 128. | Europaparlamentet understryker vikten av en samordning på unionsnivå som utförs av kommissionen och/eller relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang för att undvika en fragmentering och säkerställa ett harmoniserat tillvägagångssätt i hela unionen. Parlamentet anser att samordningen bör inriktas på varje enskild nationell tillsynsmyndighets mandat och åtgärder i enlighet med föregående underavsnitt, samt på utbyte av bästa praxis mellan dessa myndigheter och bidrag till samarbete inom forskning och utveckling på området i hela unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma och hitta den lämpligaste lösningen för att strukturera en sådan samordning. Exempel på relevanta befintliga unionsinstitutioner, organ och byråer är Enisa, EDPS och Europeiska ombudsmannen. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Europaparlamentet anser att ett sådant organ, liksom en europeisk certifiering av etisk efterlevnad, inte enbart skulle gynna utvecklingen av unionens näringsliv och innovation i detta sammanhang, utan även öka medborgarnas medvetenhet om de möjligheter och risker som är förknippade med denna teknik. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Europaparlamentet föreslår att det inrättas ett expertcentrum, som sammanför den akademiska världen, forskningsvärlden, industrin och enskilda experter på unionsnivå, för att främja kunskapsutbyte och teknisk expertis och för att underlätta samarbete inom och utanför unionen. Parlamentet begär dessutom att intresseorganisationer (t.ex. konsumentskyddsorganisationer) ska delta i detta expertcentrum, så att en bred konsumentrepresentation säkras. Till följd av de eventuellt oproportionerliga effekter som algoritmiska system har på kvinnor och minoriteter anser parlamentet att beslutsnivåerna i en sådan struktur bör präglas av mångfald och säkerställa en jämn könsfördelning. Parlamentet betonar att medlemsstaterna måste utarbeta riskhanteringsstrategier för AI inom ramen för sina nationella marknadskontrollstrategier. |
| --- | --- |

130.

| 131. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen och/eller relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang ska bistå de nationella tillsynsmyndigheterna med allt nödvändigt stöd när det gäller deras roll som första kontaktpunkt i händelse av misstänkta överträdelser av de rättsliga skyldigheter och etiska principer som fastställs i unionens regelverk för AI, inbegripet principen om icke-diskriminering. Parlamentet tillägger att kommissionen även bör bistå med allt nödvändigt stöd till de nationella tillsynsmyndigheterna i de fall där dessa genomför efterlevnadsbedömningar i syfte att stödja medborgarnas rätt att bestrida beslut och få sin sak prövad, närmare bestämt genom att i tillämpliga fall stödja samråd med andra behöriga myndigheter i unionen, särskilt nätverket för konsumentskyddssamarbete och nationella konsumentskyddsorgan, organisationer i det civila samhället och arbetsmarknadens parter i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

131.

| 132. | Europaparlamentet uppmärksammar det värdefulla bidraget från högnivåexpertgruppen för artificiell intelligens, som består av företrädare för den akademiska världen, det civila samhället och näringslivet samt Europeiska AI-alliansen, särskilt ”Etiska riktlinjer för tillförlitlig AI”, och föreslår att den skulle kunna tillhandahålla sakkunskap till kommissionen och/eller relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang. |
| --- | --- |

132.

| 133. | Europaparlamentet noterar införlivandet av AI-relaterade projekt inom ramen för det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet. Parlamentet anser att den framtida Europeiska försvarsfonden och det permanenta strukturerade samarbetet också kan erbjuda väl anpassade ramar för framtida AI-relaterade projekt som skulle kunna hjälpa till att effektivisera unionens insatser på detta område och på samma gång främja unionens mål att stärka de mänskliga rättigheterna, folkrätten och multilaterala lösningar. Parlamentet betonar att AI-relaterade projekt bör synkroniseras med unionens bredare civila program för AI. Parlamentet noterar att i enlighet med kommissionens vitbok av den 19 februari 2020 om artificiell intelligens bör spetskompetens- och testcenter som koncentrerar sig på forskning och utveckling av AI på säkerhets- och försvarsområdet inrättas i enlighet med stränga specifikationer som stöd för privata aktörers deltagande och investeringar. |
| --- | --- |

133.

| 134. | Europaparlamentet uppmärksammar kommissionens vitbok av den 19 februari 2020 om artificiell intelligens och beklagar att militära aspekter inte beaktats. Parlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att som en del av en övergripande strategi även lägga fram en sektorsspecifik AI-strategi för försvarsrelaterad verksamhet inom unionsramen som säkerställer både respekt för medborgerliga rättigheter och unionens strategiska intressen, och som bygger på en konsekvent strategi som omfattar allt från inrättandet av AI-baserade system till deras militära användningsområden, och att inrätta en arbetsgrupp för säkerhet och försvar inom högnivåexpertgruppen för artificiell intelligens som specifikt bör ta upp frågor kring politik och investeringar samt etiska aspekter som rör AI på säkerhets- och försvarsområdet. Parlamentet uppmanar därför rådet, kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att inleda en strukturerad dialog med Europaparlamentet om detta. |
| --- | --- |

134.

Europeisk certifiering av etisk efterlevnad

| 135. | Europaparlamentet föreslår att man på ett samordnat sätt på unionsnivå utarbetar gemensamma kriterier och ett ansökningsförfarande för att bevilja en europeisk certifiering av etisk efterlevnad, även på begäran av utvecklare, spridare och användare av teknik som inte betraktas som högriskteknik som strävar efter att certifiera den positiva efterlevnadsbedömning som utförts av respektive nationell tillsynsmyndighet. |
| --- | --- |

135.

| 136. | Europaparlamentet anser att en sådan europeisk certifiering av etisk efterlevnad skulle främja etik genom design genom hela leveranskedjan för AI-baserade ekosystem. Parlamentet föreslår därför att denna certifiering, när det gäller högriskteknik, skulle kunna vara en obligatorisk förutsättning för att komma i fråga för offentlig upphandling av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik. |
| --- | --- |

136.

Internationellt samarbete

| 137. | Europaparlamentet anser att ett effektivt gränsöverskridande samarbete och etiska normer endast kan uppnås om alla berörda parter åtar sig att säkerställa mänskligt agentskap och mänsklig tillsyn, robust och säker teknik, transparens och ansvarsskyldighet, mångfald, icke-diskriminering och rättvisa, samhälleligt och miljömässigt välbefinnande samt respekt för de fastställda principerna om integritet, dataförvaltning och dataskydd, särskilt de som fastställs förordning (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

137.

| 138. | Europaparlamentet betonar att unionens rättsliga skyldigheter och etiska principer för utveckling, spridning och användning av denna teknik skulle kunna göra Europa till världsledande inom sektorn för artificiell intelligens, och bör därför främjas över hela världen genom samarbete med internationella partner, samtidigt som man fortsätter den kritiska och etiska dialogen med tredjeländer som har alternativa modeller för reglering, utveckling och spridning av artificiell intelligens. |
| --- | --- |

138.

| 139. | Europaparlamentet påminner om att de möjligheter och risker som dessa tekniker är förknippade med har en global dimension, eftersom den programvara och data de använder ofta importeras till och exporteras från unionen, och att det därför finns ett behov av en konsekvent samarbetsstrategi på internationell nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ till att bedöma vilka bilaterala och multilaterala fördrag och avtal som bör anpassas för att säkerställa en konsekvent strategi och främja den europeiska modellen för etisk efterlevnad globalt. |
| --- | --- |

139.

| 140. | Europaparlamentet betonar det mervärde som det ovannämnda samarbetet på unionsnivå skulle tillföra även i detta sammanhang. |
| --- | --- |

140.

| 141. | Europaparlamentet kräver att synergier och nätverk skapas på AI-området mellan de olika europeiska forskningscentrumen och andra multilaterala forum, såsom Europarådet, Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur (Unesco), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Världshandelsorganisationen och Internationella teleunionen (ITU), i syfte att harmonisera deras insatser och bättre samordna utvecklingen artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik. |
| --- | --- |

141.

| 142. | Europaparlamentet understryker att unionen måste gå i bräschen för att stödja multilaterala insatser för att inom ramen för expertgruppen för FN:s konvention om vissa konventionella vapen och i andra relevanta forum, diskutera ett effektivt internationellt regelverk som säkerställer meningsfull mänsklig kontroll över autonoma vapensystem, i syfte att behärska denna teknik genom att i samråd med militären, industrin, brottsbekämpande myndigheter, den akademiska världen och aktörer från det civila samhället fastställa väldefinierade, riktmärkesbaserade processer och anta en lagstiftning för hur de ska användas rent etiskt, förstå de bakomliggande etiska aspekterna och minska de inneboende riskerna med sådan teknik och förhindra att den används för fientliga syften. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Europaparlamentet erkänner Natos roll som främjare av den euro-atlantiska säkerheten, och efterlyser samarbete inom Nato för att skapa gemensamma normer och interoperabilitet i fråga om AI-system inom försvaret. Parlamentet betonar att de transatlantiska förbindelserna är viktiga för att bibehålla gemensamma värden och bemöta framtida och nya hot. |
| --- | --- |

143.

| 144. | Europaparlamentet betonar vikten av att inrätta en etisk uppförandekod som stöder utplaceringen av AI-baserade system som kan omvandlas till vapen i militära insatser och som påminner om det befintliga regelverk som förbjuder användningen av kemiska och biologiska vapen. Parlamentet anser att kommissionen bör ta initiativ till inrättande av normer för användningen av AI-baserade vapensystem i krigföring i enlighet med internationell humanitär rätt, och att unionen bör sträva efter ett internationellt antagande av sådana normer. Parlamentet anser att unionen bör engagera sig för AI-diplomati i internationella forum med likasinnade partner, såsom G7, G20 och OECD. |
| --- | --- |

144.

Avslutande aspekter

| 145. | Till följd av ovanstående överväganden kring aspekter i anslutning till den etiska dimensionen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik drar Europaparlamentet slutsatsen att de rättsliga och etiska dimensionerna bör förankras i ett effektivt, framåtblickande och heltäckande regelverk på unionsnivå, som upprätthålls av nationella behöriga myndigheter och samordnas och stärks av kommissionen och/eller relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang, och som regelbundet bistås av det ovannämnda expertcentrumet, vilket bör vara vederbörligen respekterat och certifierat på den inre marknaden. |
| --- | --- |

145.

| 146. | I enlighet med det förfarande som anges i artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt uppmanar Europaparlamentet kommissionen att lägga fram ett förslag till förordning om etiska principer för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik på grundval av artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och enligt de detaljerade rekommendationerna i bilagan till detta förslag till betänkande. Parlamentet påpekar att förslaget inte bör undergräva sektorspecifik lagstiftning utan endast bör omfatta identifierade kryphål. |
| --- | --- |

146.

| 147. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen, efter samråd med alla berörda aktörer, vid behov ser över den befintliga unionsrätt som är tillämplig på artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, i syfte att bemöta den snabba utvecklingen av denna teknik i enlighet med rekommendationerna i bilagan till detta resolutionsförslag, och samtidigt undviker överreglering, även för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

147.

| 148. | Europaparlamentet anser att en regelbunden utvärdering och vid behöv översyn av unionens regelverk för artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik kommer att vara avgörande för att säkerställa att den tillämpliga lagstiftningen är uppdaterad med den snabba tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

148.

| 149. | Europaparlamentet konstaterar att det begärda lagstiftningsförslaget skulle få finansiella konsekvenser om ett europeiskt organ skulle anförtros ovannämnda samordningsfunktioner och tekniska resurser och personalresurser som krävs för att organet ska kunna fullgöra sina nya tilldelade uppgifter.. |
| --- | --- |

149.

o

o o

| 150. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och de bifogade detaljerade rekommendationerna till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

150.

---

(1)  EUT L 252, 8.10.2018, s. 1.

(2)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(3)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(4)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(5)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 89.

(6)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(7)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 239.

(8)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 163.

(9)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 86.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2018)0332.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2019)0081.

(12)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU(2020)654179.

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (EUT L 151, 7.6.2019, s. 70).

(14)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 768/2008/EG av den 9 juli 2008 om en gemensam ram för saluföring av produkter och upphävande av rådets beslut 93/465/EEG (EUT L 218, 13.8.2008, s. 82).

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

A.   DET BEGÄRDA FÖRSLAGETS PRINCIPER OCH MÅL

| I. | Förslagets främsta principer och mål är följande:






  — | Bygga upp förtroende på alla nivåer av berörda parter och av samhället när det gäller artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, särskilt när denna teknik betraktas som högriskteknik. |
| --- | --- | --- |

I.

Förslagets främsta principer och mål är följande:

—

Bygga upp förtroende på alla nivåer av berörda parter och av samhället när det gäller artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, särskilt när denna teknik betraktas som högriskteknik.

| — | Stödja utvecklingen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik i unionen, bland annat genom att hjälpa företag, uppstartsföretag och små och medelstora företag att med säkerhet bedöma och hantera nuvarande och framtida regleringskrav och risker under innovations- och affärsutvecklingsprocessen och under den efterföljande fasen av yrkesmässig och privat användning, genom att minimera bördor och byråkrati. |
| --- | --- |

—

Stödja utvecklingen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik i unionen, bland annat genom att hjälpa företag, uppstartsföretag och små och medelstora företag att med säkerhet bedöma och hantera nuvarande och framtida regleringskrav och risker under innovations- och affärsutvecklingsprocessen och under den efterföljande fasen av yrkesmässig och privat användning, genom att minimera bördor och byråkrati.

| — | Stödja spridningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik i unionen genom att tillhandahålla ett lämpligt och proportionerligt regelverk som bör tillämpas utan att det påverkar befintlig eller framtida sektorsspecifik lagstiftning, i syfte att främja rättssäkerhet och innovation samtidigt som grundläggande rättigheter och konsumentskydd garanteras. |
| --- | --- |

—

Stödja spridningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik i unionen genom att tillhandahålla ett lämpligt och proportionerligt regelverk som bör tillämpas utan att det påverkar befintlig eller framtida sektorsspecifik lagstiftning, i syfte att främja rättssäkerhet och innovation samtidigt som grundläggande rättigheter och konsumentskydd garanteras.

| — | Stödja användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik i unionen genom att säkerställa att denna teknik utvecklas, sprids och används på ett sätt som är förenligt med etiska principer. |
| --- | --- |

—

Stödja användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik i unionen genom att säkerställa att denna teknik utvecklas, sprids och används på ett sätt som är förenligt med etiska principer.

| — | Kräva transparens och bättre informationsflöden mellan medborgare och inom organisationer som utvecklar, sprider eller använder artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik på ett sätt som säkerställer att tekniken är förenlig med unionsrätten, grundläggande rättigheter och värden samt med de etiska principerna i det begärda förslaget till förordning. |
| --- | --- |

—

Kräva transparens och bättre informationsflöden mellan medborgare och inom organisationer som utvecklar, sprider eller använder artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik på ett sätt som säkerställer att tekniken är förenlig med unionsrätten, grundläggande rättigheter och värden samt med de etiska principerna i det begärda förslaget till förordning.

| II. | Förslaget består av följande delar:






  — | ”Förordning om etiska principer för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik”, |
| --- | --- | --- |

II.

Förslaget består av följande delar:

—

”Förordning om etiska principer för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik”,

| — | Den samordnande rollen på unionsnivå som innehas av kommissionen och/eller relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang och en europeisk certifiering av etisk efterlevnad. |
| --- | --- |

—

Den samordnande rollen på unionsnivå som innehas av kommissionen och/eller relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang och en europeisk certifiering av etisk efterlevnad.

| — | Europeiska kommissionens stödjande roll. |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionens stödjande roll.

| — | Den roll som ”tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat innehar för att säkerställa att etiska principer tillämpas på artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik. |
| --- | --- |

—

Den roll som ”tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat innehar för att säkerställa att etiska principer tillämpas på artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik.

| — | Deltagande av, samråd med och tillhandahållande av stöd till relevanta forsknings- och utvecklingsprojekt och berörda aktörer, däribland uppstartsföretag, företag, arbetsmarknadens parter och övriga företrädare för civilsamhället. |
| --- | --- |

—

Deltagande av, samråd med och tillhandahållande av stöd till relevanta forsknings- och utvecklingsprojekt och berörda aktörer, däribland uppstartsföretag, företag, arbetsmarknadens parter och övriga företrädare för civilsamhället.

| — | En bilaga med en uttömmande och kumulativ förteckning över högrisksektorer och användningsändamål som är förenade med hög risk. |
| --- | --- |

—

En bilaga med en uttömmande och kumulativ förteckning över högrisksektorer och användningsändamål som är förenade med hög risk.

| III. | Förordningen om etiska principer för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik grundas på följande principer:






  — | Människocentrerad och av människan skapad och kontrollerad artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik. |
| --- | --- | --- |

III.

Förordningen om etiska principer för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik grundas på följande principer:

—

Människocentrerad och av människan skapad och kontrollerad artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik.

| — | Obligatorisk efterlevnadsbedömning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk. |
| --- | --- |

—

Obligatorisk efterlevnadsbedömning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk.

| — | Säkerhet, transparens och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

—

Säkerhet, transparens och ansvarsskyldighet.

| — | Skydd och åtgärder mot snedvridning och diskriminering. |
| --- | --- |

—

Skydd och åtgärder mot snedvridning och diskriminering.

| — | Rätt till prövning. |
| --- | --- |

—

Rätt till prövning.

| — | Socialt ansvar och jämställdhet i samband med artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik. |
| --- | --- |

—

Socialt ansvar och jämställdhet i samband med artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik.

| — | Miljömässigt hållbar artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik. |
| --- | --- |

—

Miljömässigt hållbar artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik.

| — | Respekt för personlig integritet och begränsningar när det gäller användningen av biometrisk igenkänning. |
| --- | --- |

—

Respekt för personlig integritet och begränsningar när det gäller användningen av biometrisk igenkänning.

| — | Styrning i samband med artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet data som används eller tas fram av sådan teknik. |
| --- | --- |

—

Styrning i samband med artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet data som används eller tas fram av sådan teknik.

| IV. | För samordningen på unionsnivå bör kommissionen och/eller de relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang utföra följande huvuduppgifter:






  — | Samarbeta för att övervaka genomförandet av det begärda förslaget till förordning och relevant sektorsspecifik unionsrätt. |
| --- | --- | --- |

IV.

För samordningen på unionsnivå bör kommissionen och/eller de relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang utföra följande huvuduppgifter:

—

Samarbeta för att övervaka genomförandet av det begärda förslaget till förordning och relevant sektorsspecifik unionsrätt.

| — | Samarbeta när det gäller utfärdandet av riktlinjer för en konsekvent tillämpning av det begärda förslaget till förordning, det vill säga tillämpningen av kriterierna för artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som ska betraktas som högriskteknik och den förteckning över högrisksektorer och användningsändamål som är förenade med hög risk som anges i bilagan till förordningen. |
| --- | --- |

—

Samarbeta när det gäller utfärdandet av riktlinjer för en konsekvent tillämpning av det begärda förslaget till förordning, det vill säga tillämpningen av kriterierna för artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som ska betraktas som högriskteknik och den förteckning över högrisksektorer och användningsändamål som är förenade med hög risk som anges i bilagan till förordningen.

| — | Samarbeta med ”tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat när det gäller utarbetandet av en europeisk certifiering av förenlighet med etiska principer och rättsliga skyldigheter enligt det begärda förslaget till förordning och relevant unionsrätt samt när det gäller utveckling av en ansökningsprocess för utvecklare, spridare eller användare av teknik som inte betraktas som högriskteknik som strävar efter att certifiera sin efterlevnad av det begärda förslaget till förordning. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med ”tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat när det gäller utarbetandet av en europeisk certifiering av förenlighet med etiska principer och rättsliga skyldigheter enligt det begärda förslaget till förordning och relevant unionsrätt samt när det gäller utveckling av en ansökningsprocess för utvecklare, spridare eller användare av teknik som inte betraktas som högriskteknik som strävar efter att certifiera sin efterlevnad av det begärda förslaget till förordning.

| — | Samarbeta för att stödja sektorsövergripande och gränsöverskridande samarbete genom regelbundna utbyten med berörda aktörer och civilsamhället i EU och internationellt, särskilt med företag, arbetsmarknadens parter, forskare och behöriga myndigheter, inbegripet när det gäller utarbetande av tekniska standarder på internationell nivå. |
| --- | --- |

—

Samarbeta för att stödja sektorsövergripande och gränsöverskridande samarbete genom regelbundna utbyten med berörda aktörer och civilsamhället i EU och internationellt, särskilt med företag, arbetsmarknadens parter, forskare och behöriga myndigheter, inbegripet när det gäller utarbetande av tekniska standarder på internationell nivå.

| — | Samarbeta med ”tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat när det gäller att fastställa bindande riktlinjer för den metod som ska följas för den bedömning av efterlevnad som varje tillsynsmyndighet ska utföra. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med ”tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat när det gäller att fastställa bindande riktlinjer för den metod som ska följas för den bedömning av efterlevnad som varje tillsynsmyndighet ska utföra.

| — | Samarbeta när det gäller kontakterna med ”tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat och samordningen av tillsynsmyndigheternas mandat och uppgifter. |
| --- | --- |

—

Samarbeta när det gäller kontakterna med ”tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat och samordningen av tillsynsmyndigheternas mandat och uppgifter.

| — | Samarbeta för att öka medvetenheten, tillhandahålla information och delta i utbyten med utvecklare, spridare och användare i hela unionen. |
| --- | --- |

—

Samarbeta för att öka medvetenheten, tillhandahålla information och delta i utbyten med utvecklare, spridare och användare i hela unionen.

| — | Samarbeta för att öka medvetenheten, tillhandahålla information, främja digital kompetens, utbildning och färdigheter och delta i utbyten med formgivare, utvecklare, spridare, medborgare, användare och institutionella organ i hela unionen och internationellt. |
| --- | --- |

—

Samarbeta för att öka medvetenheten, tillhandahålla information, främja digital kompetens, utbildning och färdigheter och delta i utbyten med formgivare, utvecklare, spridare, medborgare, användare och institutionella organ i hela unionen och internationellt.

| — | Samarbeta om samordningen av en gemensam ram för styrning av utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som ska genomföras av ”tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Samarbeta om samordningen av en gemensam ram för styrning av utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som ska genomföras av ”tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat.

| — | Samarbeta när det gäller att fungera som ett expertcentrum genom att främja informationsutbyte och stödja utvecklingen av en gemensam förståelse på den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Samarbeta när det gäller att fungera som ett expertcentrum genom att främja informationsutbyte och stödja utvecklingen av en gemensam förståelse på den inre marknaden.

| — | Samarbeta om värdskapet för en arbetsgrupp för säkerhet och försvar. |
| --- | --- |

—

Samarbeta om värdskapet för en arbetsgrupp för säkerhet och försvar.

| V. | Dessutom bör kommissionen utföra följande uppgifter:






  — | Upprätta och därefter genom delegerade akter uppdatera en gemensam förteckning över högriskteknik som identifierats inom unionen i samarbete med ”tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat. |
| --- | --- | --- |

V.

Dessutom bör kommissionen utföra följande uppgifter:

—

Upprätta och därefter genom delegerade akter uppdatera en gemensam förteckning över högriskteknik som identifierats inom unionen i samarbete med ”tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat.

| — | Genom delegerade akter uppdatera förteckningen i bilagan till förordningen. |
| --- | --- |

—

Genom delegerade akter uppdatera förteckningen i bilagan till förordningen.

| VI. | ”Tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat bör utföra följande huvuduppgifter:






  — | Bidra till en konsekvent tillämpning av det regelverk som fastställs i det begärda förslaget till förordning i samarbete med ”tillsynsmyndigheten” i övriga medlemsstater, liksom andra myndigheter med ansvar för att genomföra sektorsspecifik lagstiftning, kommissionen och/eller relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang, närmare bestämt när det gäller tillämpningen av de riskbedömningskriterier som föreskrivs i det begärda förslaget till förordning och när det gäller förteckningen över de högrisksektorer och användningsändamål som är förenade med hög risk som anges i bilagan, samt den efterföljande övervakningen av genomförandet av de lämpliga åtgärder som krävs när högriskteknik identifierats som ett resultat av en sådan tillämpning. |
| --- | --- | --- |

VI.

”Tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat bör utföra följande huvuduppgifter:

—

Bidra till en konsekvent tillämpning av det regelverk som fastställs i det begärda förslaget till förordning i samarbete med ”tillsynsmyndigheten” i övriga medlemsstater, liksom andra myndigheter med ansvar för att genomföra sektorsspecifik lagstiftning, kommissionen och/eller relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang, närmare bestämt när det gäller tillämpningen av de riskbedömningskriterier som föreskrivs i det begärda förslaget till förordning och när det gäller förteckningen över de högrisksektorer och användningsändamål som är förenade med hög risk som anges i bilagan, samt den efterföljande övervakningen av genomförandet av de lämpliga åtgärder som krävs när högriskteknik identifierats som ett resultat av en sådan tillämpning.

| — | Bedöma huruvida artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik och som utvecklas, sprids och används i unionen, ska betraktas som högriskteknik i enlighet med de riskbedömningskriterier som anges i det begärda förslaget till förordning och i förteckningen i bilagan. |
| --- | --- |

—

Bedöma huruvida artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik och som utvecklas, sprids och används i unionen, ska betraktas som högriskteknik i enlighet med de riskbedömningskriterier som anges i det begärda förslaget till förordning och i förteckningen i bilagan.

| — | Utfärda en europeisk certifiering av förenlighet med etiska principer och rättsliga skyldigheter enligt det begärda förslaget till förordning och relevant unionsrätt, inbegripet när certifieringen är resultatet av en ansökningsprocess för utvecklare, spridare eller användare av teknik som inte betraktas som högriskteknik som strävar efter att certifiera sin efterlevnad av det begärda förslag till förordning som utarbetats av kommissionen och/eller relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang. |
| --- | --- |

—

Utfärda en europeisk certifiering av förenlighet med etiska principer och rättsliga skyldigheter enligt det begärda förslaget till förordning och relevant unionsrätt, inbegripet när certifieringen är resultatet av en ansökningsprocess för utvecklare, spridare eller användare av teknik som inte betraktas som högriskteknik som strävar efter att certifiera sin efterlevnad av det begärda förslag till förordning som utarbetats av kommissionen och/eller relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang.

| — | Bedöma och övervaka efterlevnaden av etiska principer och rättsliga skyldigheter enligt det begärda förslaget till förordning och relevant unionsrätt. |
| --- | --- |

—

Bedöma och övervaka efterlevnaden av etiska principer och rättsliga skyldigheter enligt det begärda förslaget till förordning och relevant unionsrätt.

| — | Ansvara för att fastställa och genomföra standarder för styrningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, bland annat genom att samarbeta och upprätthålla en regelbunden dialog med alla relevanta aktörer och företrädare för det civila samhället. I detta syfte bör myndigheten samarbeta med kommissionen och/eller alla relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang när det gäller samordningen av en gemensam ram på unionsnivå. |
| --- | --- |

—

Ansvara för att fastställa och genomföra standarder för styrningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, bland annat genom att samarbeta och upprätthålla en regelbunden dialog med alla relevanta aktörer och företrädare för det civila samhället. I detta syfte bör myndigheten samarbeta med kommissionen och/eller alla relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang när det gäller samordningen av en gemensam ram på unionsnivå.

| — | Öka medvetenheten, tillhandahålla information om artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik till allmänheten och stödja utbildning för relevanta yrken, inbegripet inom rättsväsendet, och därigenom ge medborgare och arbetstagare möjlighet att skaffa sig den digitala kompetens, de färdigheter och de verktyg som krävs för en rättvis omställning. |
| --- | --- |

—

Öka medvetenheten, tillhandahålla information om artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik till allmänheten och stödja utbildning för relevanta yrken, inbegripet inom rättsväsendet, och därigenom ge medborgare och arbetstagare möjlighet att skaffa sig den digitala kompetens, de färdigheter och de verktyg som krävs för en rättvis omställning.

| — | Fungera som första kontaktpunkt i händelse av misstänkta överträdelser av de rättsliga skyldigheter och etiska principer som fastställs i det begärda förslaget till förordning och utföra en efterlevnadsbedömning i sådana fall. Inom ramen för denna bedömning av efterlevnaden kan myndigheten samråda med och/eller informera andra behöriga myndigheter i unionen, särskilt nätverket för konsumentskyddssamarbete, nationella konsumentskyddsorgan, det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

—

Fungera som första kontaktpunkt i händelse av misstänkta överträdelser av de rättsliga skyldigheter och etiska principer som fastställs i det begärda förslaget till förordning och utföra en efterlevnadsbedömning i sådana fall. Inom ramen för denna bedömning av efterlevnaden kan myndigheten samråda med och/eller informera andra behöriga myndigheter i unionen, särskilt nätverket för konsumentskyddssamarbete, nationella konsumentskyddsorgan, det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter.

| VII. | Aktörernas viktigaste uppgift bör vara att samarbeta med kommissionen och/eller relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang samt med ”tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

VII.

Aktörernas viktigaste uppgift bör vara att samarbeta med kommissionen och/eller relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang samt med ”tillsynsmyndigheten” i varje medlemsstat.

B.   TEXTEN I DET BEGÄRDA LAGSTIFNINGSFÖRSLAGET

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om etiska principer för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

| (1) | Utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, bör baseras på en önskan att tjäna samhället. Sådan teknik kan medföra möjligheter och risker, som bör hanteras och regleras genom en övergripande rättslig ram på unionsnivå, som återspeglar etiska principer avsedda att efterlevas, alltifrån teknikens utveckling och spridning till dess användning. |
| --- | --- |

(1)

Utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, bör baseras på en önskan att tjäna samhället. Sådan teknik kan medföra möjligheter och risker, som bör hanteras och regleras genom en övergripande rättslig ram på unionsnivå, som återspeglar etiska principer avsedda att efterlevas, alltifrån teknikens utveckling och spridning till dess användning.

| (2) | Efterlevnaden av en sådan rättslig ram för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik i unionen, bör hålla likvärdig nivå i samtliga medlemsstater för att man effektivt ska kunna utnyttja möjligheterna och konsekvent hantera riskerna med sådan teknik, och undvika splittrad lagstiftning. En enhetlig tillämpning av bestämmelserna i denna förordning bör säkerställas i hela unionen. |
| --- | --- |

(2)

Efterlevnaden av en sådan rättslig ram för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik i unionen, bör hålla likvärdig nivå i samtliga medlemsstater för att man effektivt ska kunna utnyttja möjligheterna och konsekvent hantera riskerna med sådan teknik, och undvika splittrad lagstiftning. En enhetlig tillämpning av bestämmelserna i denna förordning bör säkerställas i hela unionen.

| (3) | I detta sammanhang innebär den nuvarande mångfalden av regler och praxis avsedda att följas i unionen en avsevärd risk för fragmentering av den inre marknaden och för skyddet av både enskilda människors och samhällets välfärd och välstånd, liksom för ett konsekvent tillvaratagande av den fulla potential som artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik har för innovationsfrämjande och för att främja och skydda denna välfärd och detta välstånd. Skillnader i utvecklares, spridares och användares beaktande av denna tekniks inneboende etiska dimension kan hindra tekniken från att fritt utvecklas, spridas eller användas inom unionen, och dessa skillnader kan utgöra ett hinder för likvärdiga förutsättningar och för tekniska framsteg och ekonomisk verksamhet på unionsnivå, varjämte de kan snedvrida konkurrensen och hindra myndigheterna från att fullgöra sina skyldigheter enligt unionsrätten. Avsaknaden av en gemensam rättslig ram som återspeglar etiska principer för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik skapar dessutom rättslig osäkerhet för alla som arbetar med detta, alltså för utvecklare, spridare och användare. |
| --- | --- |

(3)

I detta sammanhang innebär den nuvarande mångfalden av regler och praxis avsedda att följas i unionen en avsevärd risk för fragmentering av den inre marknaden och för skyddet av både enskilda människors och samhällets välfärd och välstånd, liksom för ett konsekvent tillvaratagande av den fulla potential som artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik har för innovationsfrämjande och för att främja och skydda denna välfärd och detta välstånd. Skillnader i utvecklares, spridares och användares beaktande av denna tekniks inneboende etiska dimension kan hindra tekniken från att fritt utvecklas, spridas eller användas inom unionen, och dessa skillnader kan utgöra ett hinder för likvärdiga förutsättningar och för tekniska framsteg och ekonomisk verksamhet på unionsnivå, varjämte de kan snedvrida konkurrensen och hindra myndigheterna från att fullgöra sina skyldigheter enligt unionsrätten. Avsaknaden av en gemensam rättslig ram som återspeglar etiska principer för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik skapar dessutom rättslig osäkerhet för alla som arbetar med detta, alltså för utvecklare, spridare och användare.

| (4) | Trots detta bör denna förordning, samtidigt som den bidrar till konsekvens på unionsnivå, ge medlemsstaterna viss handlingsfrihet vid genomförandet av den, inom de gränser som uppställs i förordningen, också i fråga om hur deras respektive nationella tillsynsmyndigheter utför sitt uppdrag med avseende på det mål som ska uppnås i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

(4)

Trots detta bör denna förordning, samtidigt som den bidrar till konsekvens på unionsnivå, ge medlemsstaterna viss handlingsfrihet vid genomförandet av den, inom de gränser som uppställs i förordningen, också i fråga om hur deras respektive nationella tillsynsmyndigheter utför sitt uppdrag med avseende på det mål som ska uppnås i enlighet med denna förordning.

| (5) | Förordningen påverkar inte nuvarande eller framtida sektorslagstiftning. Den bör vara proportionerlig i förhållande till sitt mål, för att inte i onödan hämma innovationer inom unionen, och följa en riskbaserad metod. |
| --- | --- |

(5)

Förordningen påverkar inte nuvarande eller framtida sektorslagstiftning. Den bör vara proportionerlig i förhållande till sitt mål, för att inte i onödan hämma innovationer inom unionen, och följa en riskbaserad metod.

| (6) | Det geografiska tillämpningsområdet för en sådan ram bör omfatta allt inom artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik under alla utvecklings-, spridnings- och användningsskeden i unionen, också i sådana fall där en del av tekniken kan vara belägen utanför unionen eller inte ha någon viss eller enda förläggningsort, såsom fallet är med molntjänster. |
| --- | --- |

(6)

Det geografiska tillämpningsområdet för en sådan ram bör omfatta allt inom artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik under alla utvecklings-, spridnings- och användningsskeden i unionen, också i sådana fall där en del av tekniken kan vara belägen utanför unionen eller inte ha någon viss eller enda förläggningsort, såsom fallet är med molntjänster.

| (7) | Unionen måste ha en samsyn kring begrepp som artificiell intelligens, robotteknik, tillhörande teknik och biometrisk igenkänning för att möjliggöra en enhetlig regleringsstrategi, med den rättsliga säkerhet den medför för både invånare och företag. De bör kännetecknas av teknikneutralitet och alltid ses över vid behov. |
| --- | --- |

(7)

Unionen måste ha en samsyn kring begrepp som artificiell intelligens, robotteknik, tillhörande teknik och biometrisk igenkänning för att möjliggöra en enhetlig regleringsstrategi, med den rättsliga säkerhet den medför för både invånare och företag. De bör kännetecknas av teknikneutralitet och alltid ses över vid behov.

| (8) | Hänsyn bör dessutom tas till att det finns teknik som sammanhänger med artificiell intelligens och robotteknik och gör det möjligt för programvara att styra vissa fysiska eller virtuella processer med olika grad av oberoende (1). Som exempel kan nämnas fordonsstyrning, där sex nivåer av automatisering av körning föreslagits i SAE:s internationella standard J3016. |
| --- | --- |

(8)

Hänsyn bör dessutom tas till att det finns teknik som sammanhänger med artificiell intelligens och robotteknik och gör det möjligt för programvara att styra vissa fysiska eller virtuella processer med olika grad av oberoende (1). Som exempel kan nämnas fordonsstyrning, där sex nivåer av automatisering av körning föreslagits i SAE:s internationella standard J3016.

| (9) | Utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, bör komplettera människans förmåga och inte träda i stället för den, samt säkerställa att förverkligandet inte strider mot människors bästa och följer unionslagstiftningen och grundläggande rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan), Europeiska unionens domstols fasta rättspraxis och andra europeiska och internationella instrument som är tillämpliga i unionen. |
| --- | --- |

(9)

Utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, bör komplettera människans förmåga och inte träda i stället för den, samt säkerställa att förverkligandet inte strider mot människors bästa och följer unionslagstiftningen och grundläggande rättigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan), Europeiska unionens domstols fasta rättspraxis och andra europeiska och internationella instrument som är tillämpliga i unionen.

| (10) | Beslut som fattats av eller fått sitt informationsunderlag genom artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik bör fortsätta att vara föremål för översyn, bedömningar, ingripanden och styrning, som utförs av människor på ett meningsfullt sätt. Den tekniska och operativa komplexiteten hos sådan teknik bör aldrig hindra spridare eller användare av den från att som ett absolut minimum kunna utlösa en felsäker stoppmekanism, samt ändra eller stoppa teknikens funktion eller återföra den till ett tidigare stadium genom att återställa funktioner som är säkra, i de fall där efterlevnaden av unionslagstiftningen och de etiska principer och rättsliga förpliktelser som fastställs i denna förordning är hotad. |
| --- | --- |

(10)

Beslut som fattats av eller fått sitt informationsunderlag genom artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik bör fortsätta att vara föremål för översyn, bedömningar, ingripanden och styrning, som utförs av människor på ett meningsfullt sätt. Den tekniska och operativa komplexiteten hos sådan teknik bör aldrig hindra spridare eller användare av den från att som ett absolut minimum kunna utlösa en felsäker stoppmekanism, samt ändra eller stoppa teknikens funktion eller återföra den till ett tidigare stadium genom att återställa funktioner som är säkra, i de fall där efterlevnaden av unionslagstiftningen och de etiska principer och rättsliga förpliktelser som fastställs i denna förordning är hotad.

| (11) | Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik av sådant slag att utveckling, spridning och användning av den medför betydande risk för skada eller förfång för enskilda personer eller samhället, i strid med grundläggande rättigheter och säkerhetsbestämmelser enligt unionsrätten, bör anses som högriskteknik. Vid bedömningen av om det handlar om högriskteknik bör man ta hänsyn till vilken sektor tekniken utvecklas, sprids eller används inom, samt till dess användningsändamål och svårhetsgraden av den skada eller det förfång som kan förväntas uppkomma. Svårhetsgraden bör bedömas utgående från hur omfattande skada eller förfång som kan uppkomma, antalet personer som kan drabbas, det sammanlagda skadevärdet samt i vilken utsträckning skadan kan bli samhällsomfattande. Bland exemplen på svåra fall av skada och förfång märks kränkningar av barnets rättigheter, konsumenträttigheter eller arbetstagares rättigheter, vilka blivit så omfattande, berört så många barn, konsumenter eller arbetstagare, eller fått sådana samhällsomfattande konsekvenser, att det uppkommit en avsevärd risk för åsidosättande av grundläggande rättigheter och säkerhetsbestämmelser enligt unionslagstiftningen. I förordningen bör det finnas en uttömmande och kumulativ förteckning över högrisksektorer och användningsändamål som är förenade med hög risk. |
| --- | --- |

(11)

Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik av sådant slag att utveckling, spridning och användning av den medför betydande risk för skada eller förfång för enskilda personer eller samhället, i strid med grundläggande rättigheter och säkerhetsbestämmelser enligt unionsrätten, bör anses som högriskteknik. Vid bedömningen av om det handlar om högriskteknik bör man ta hänsyn till vilken sektor tekniken utvecklas, sprids eller används inom, samt till dess användningsändamål och svårhetsgraden av den skada eller det förfång som kan förväntas uppkomma. Svårhetsgraden bör bedömas utgående från hur omfattande skada eller förfång som kan uppkomma, antalet personer som kan drabbas, det sammanlagda skadevärdet samt i vilken utsträckning skadan kan bli samhällsomfattande. Bland exemplen på svåra fall av skada och förfång märks kränkningar av barnets rättigheter, konsumenträttigheter eller arbetstagares rättigheter, vilka blivit så omfattande, berört så många barn, konsumenter eller arbetstagare, eller fått sådana samhällsomfattande konsekvenser, att det uppkommit en avsevärd risk för åsidosättande av grundläggande rättigheter och säkerhetsbestämmelser enligt unionslagstiftningen. I förordningen bör det finnas en uttömmande och kumulativ förteckning över högrisksektorer och användningsändamål som är förenade med hög risk.

| (12) | Skyldigheterna i denna förordning, särskilt de som gäller för högriskteknik, bör gälla enbart för sådan artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller genereras av sådan teknik, som utvecklas, sprids eller används i unionen och efter den riskbedömning som föreskrivs i denna förordning betraktas som högriskteknik. Dessa skyldigheter måste fullgöras, utan att det påverkar den allmänna skyldigheten om att man vid utveckling, spridning och användning i unionen av all artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller genereras av sådan teknik, bör ställa människan i centrum, utgå från principerna om människans självbestämmanderätt och säkerhet i enlighet med unionslagstiftningen och fullständigt respektera sådana grundläggande rättigheter såsom människans värdighet, rätten till frihet och säkerhet samt rätten till personlig integritet. |
| --- | --- |

(12)

Skyldigheterna i denna förordning, särskilt de som gäller för högriskteknik, bör gälla enbart för sådan artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller genereras av sådan teknik, som utvecklas, sprids eller används i unionen och efter den riskbedömning som föreskrivs i denna förordning betraktas som högriskteknik. Dessa skyldigheter måste fullgöras, utan att det påverkar den allmänna skyldigheten om att man vid utveckling, spridning och användning i unionen av all artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller genereras av sådan teknik, bör ställa människan i centrum, utgå från principerna om människans självbestämmanderätt och säkerhet i enlighet med unionslagstiftningen och fullständigt respektera sådana grundläggande rättigheter såsom människans värdighet, rätten till frihet och säkerhet samt rätten till personlig integritet.

| (13) | Högrisktekniken bör rätta sig efter principerna om säkerhet, öppenhet, ansvarsskyldighet, opartiskhet eller icke-diskriminering, socialt ansvar och jämställdhet, rätt till gottgörelse, miljöhållbarhet, personlig integritet och god samhällsstyrning, och föregås av en opartisk, objektiv och extern riskbedömning som den nationella tillsynsmyndigheten ska utföra i enlighet med kriterierna i denna förordning och i förteckningen i bilagan till den. Vid bedömningen bör det tas hänsyn till utvecklarens eller spridarens synpunkter samt till eventuella självbedömningar från deras sida. |
| --- | --- |

(13)

Högrisktekniken bör rätta sig efter principerna om säkerhet, öppenhet, ansvarsskyldighet, opartiskhet eller icke-diskriminering, socialt ansvar och jämställdhet, rätt till gottgörelse, miljöhållbarhet, personlig integritet och god samhällsstyrning, och föregås av en opartisk, objektiv och extern riskbedömning som den nationella tillsynsmyndigheten ska utföra i enlighet med kriterierna i denna förordning och i förteckningen i bilagan till den. Vid bedömningen bör det tas hänsyn till utvecklarens eller spridarens synpunkter samt till eventuella självbedömningar från deras sida.

| (14) | Kommissionen och/eller av frågan berörda bland unionens institutioner, organ och byråer vilka eventuellt kan komma att utses för detta ändamål bör sammanställa icke-bindande riktlinjer med vägledning för utvecklare, spridare och användare om vilka metoder de bör använda för att följa denna förordning. De bör därvid samråda med relevanta berörda parter. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen och/eller av frågan berörda bland unionens institutioner, organ och byråer vilka eventuellt kan komma att utses för detta ändamål bör sammanställa icke-bindande riktlinjer med vägledning för utvecklare, spridare och användare om vilka metoder de bör använda för att följa denna förordning. De bör därvid samråda med relevanta berörda parter.

| (15) | Unionen bör agera samstämmigt vid riskbedömningen av denna teknik, särskilt om den bedöms både enligt denna förordning och enligt eventuellt gällande sektorsspecifik lagstiftning. De nationella myndigheterna bör därför underrätta andra myndigheter som gör riskbedömningar enligt eventuell sektorsspecifik lagstiftning, i händelse av att sådan teknik vid den riskbedömning som föreskrivs i denna förordning betecknas som högriskteknik. |
| --- | --- |

(15)

Unionen bör agera samstämmigt vid riskbedömningen av denna teknik, särskilt om den bedöms både enligt denna förordning och enligt eventuellt gällande sektorsspecifik lagstiftning. De nationella myndigheterna bör därför underrätta andra myndigheter som gör riskbedömningar enligt eventuell sektorsspecifik lagstiftning, i händelse av att sådan teknik vid den riskbedömning som föreskrivs i denna förordning betecknas som högriskteknik.

| (16) | För att tekniken ska bli tillförlitlig bör man vid utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik sätt, vinnlägga sig om säkerhet, öppenhet och ansvarsskyldighet i enlighet med säkerhetsegenskaperna robusthet, motståndskraft, säkerhet, korrekthet och felidentifiering, förklarbarhet, tolkningsbarhet, granskningsmöjligheter, öppenhet och identifierbarhet, och gå till väga på ett sätt som möjliggör frånkoppling av de berörda funktionerna och återgång till tidigare funktioner om dessa egenskaper inte föreligger. Öppenhet bör säkerställas genom att de offentliga myndigheterna, i strikt nödvändiga fall, kan få åtkomst till den teknik, de data och de databehandlingssystem som teknik av det här slaget bygger på. |
| --- | --- |

(16)

För att tekniken ska bli tillförlitlig bör man vid utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik sätt, vinnlägga sig om säkerhet, öppenhet och ansvarsskyldighet i enlighet med säkerhetsegenskaperna robusthet, motståndskraft, säkerhet, korrekthet och felidentifiering, förklarbarhet, tolkningsbarhet, granskningsmöjligheter, öppenhet och identifierbarhet, och gå till väga på ett sätt som möjliggör frånkoppling av de berörda funktionerna och återgång till tidigare funktioner om dessa egenskaper inte föreligger. Öppenhet bör säkerställas genom att de offentliga myndigheterna, i strikt nödvändiga fall, kan få åtkomst till den teknik, de data och de databehandlingssystem som teknik av det här slaget bygger på.

| (17) | Utvecklare, spridare och användare av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, särskilt av högriskteknik, ansvarar i olika grad för efterlevnaden av principerna om säkerhet, öppenhet och ansvarsskyldighet, utgående från i vilken utsträckning de arbetar med den ifrågavarande tekniken, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik. Utvecklare bör säkerställa att den berörda tekniken är utformad och uppbyggd för att ha de säkerhetsegenskaper som fastställs i denna förordning, och spridare och användare bör sprida och använda den berörda tekniken med fullt beaktande av dessa egenskaper. Därför bör utvecklare av högriskteknik utvärdera vilka risker för missbruk av den teknik de utvecklar som rimligen kan förväntas, och förbereda sig på sådana risker. De måste också säkerställa att de system de utvecklar förses med upplysningar om sannolikheten för fel eller inexaktheter, vilket bör göras så långt det är möjligt och på lämpliga sätt, exempelvis med hjälp av ansvarsfriskrivningar. |
| --- | --- |

(17)

Utvecklare, spridare och användare av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, särskilt av högriskteknik, ansvarar i olika grad för efterlevnaden av principerna om säkerhet, öppenhet och ansvarsskyldighet, utgående från i vilken utsträckning de arbetar med den ifrågavarande tekniken, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik. Utvecklare bör säkerställa att den berörda tekniken är utformad och uppbyggd för att ha de säkerhetsegenskaper som fastställs i denna förordning, och spridare och användare bör sprida och använda den berörda tekniken med fullt beaktande av dessa egenskaper. Därför bör utvecklare av högriskteknik utvärdera vilka risker för missbruk av den teknik de utvecklar som rimligen kan förväntas, och förbereda sig på sådana risker. De måste också säkerställa att de system de utvecklar förses med upplysningar om sannolikheten för fel eller inexaktheter, vilket bör göras så långt det är möjligt och på lämpliga sätt, exempelvis med hjälp av ansvarsfriskrivningar.

| (18) | Utvecklare och spridare bör ge användare tillgång till alla efterföljande uppdateringar av den berörda tekniken, särskilt när det gäller programvara, enligt vad som föreskrivs i kontraktet eller stadgas i unionsrätten eller nationell rätt. Utvecklare och spridare bör dessutom, när en riskbedömning ger vid handen att detta är påkallat, förse de offentliga myndigheterna med relevanta dokument om hur den ifrågavarande tekniken är avsedd att användas och vilka säkerhetsinstruktioner det därvid gäller att följa. Om det är strikt nödvändigt bör detta också innefatta den källkod, de utvecklingsverktyg och de data som används av systemet, varvid unionsrätten om dataskydd, personlig integritet, immateriella rättigheter och företagshemligheter fullständigt bör följas. |
| --- | --- |

(18)

Utvecklare och spridare bör ge användare tillgång till alla efterföljande uppdateringar av den berörda tekniken, särskilt när det gäller programvara, enligt vad som föreskrivs i kontraktet eller stadgas i unionsrätten eller nationell rätt. Utvecklare och spridare bör dessutom, när en riskbedömning ger vid handen att detta är påkallat, förse de offentliga myndigheterna med relevanta dokument om hur den ifrågavarande tekniken är avsedd att användas och vilka säkerhetsinstruktioner det därvid gäller att följa. Om det är strikt nödvändigt bör detta också innefatta den källkod, de utvecklingsverktyg och de data som används av systemet, varvid unionsrätten om dataskydd, personlig integritet, immateriella rättigheter och företagshemligheter fullständigt bör följas.

| (19) | Enskilda personer har rätt att vänta sig att den teknik som de använder fungerar på ett rimligt sätt och med respekt för deras förtroende. Medborgarnas förtroende för artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, bygger på att de förstår och kan ta till sig de tekniska processerna. Dessa processers förklarbarhetsgrad bör bero på det sammanhang där de tekniska processerna används och på hur svåra konsekvenserna blir om resultatet av dem blir felaktigt eller missvisande på annat sätt och måste vara tillräcklig för att de ska kunna bestridas och prövas rättsligt. Med hjälp av granskningsmöjligheter, spårbarhet och öppenhet bör eventuella obegripligheter i samband med sådan teknik kunna åtgärdas. |
| --- | --- |

(19)

Enskilda personer har rätt att vänta sig att den teknik som de använder fungerar på ett rimligt sätt och med respekt för deras förtroende. Medborgarnas förtroende för artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, bygger på att de förstår och kan ta till sig de tekniska processerna. Dessa processers förklarbarhetsgrad bör bero på det sammanhang där de tekniska processerna används och på hur svåra konsekvenserna blir om resultatet av dem blir felaktigt eller missvisande på annat sätt och måste vara tillräcklig för att de ska kunna bestridas och prövas rättsligt. Med hjälp av granskningsmöjligheter, spårbarhet och öppenhet bör eventuella obegripligheter i samband med sådan teknik kunna åtgärdas.

| (20) | Samhällets förtroende för artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, beror på i vilken utsträckning den berörda tekniken kan bedömas, granskas och spåras. Utvecklare bör säkerställa att sådan teknik utformas och byggs upp på ett sådant sätt att det går att bedöma, granska och spåra den, om de haft så stor andel i teknikens utveckling att detta ställer sig nödvändigt. Utvecklare, spridare och användare bör, inom gränserna för vad som är tekniskt möjligt, säkerställa att artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik sprids och används med full respekt för öppenhetskraven och kan granskas och spåras. |
| --- | --- |

(20)

Samhällets förtroende för artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, beror på i vilken utsträckning den berörda tekniken kan bedömas, granskas och spåras. Utvecklare bör säkerställa att sådan teknik utformas och byggs upp på ett sådant sätt att det går att bedöma, granska och spåra den, om de haft så stor andel i teknikens utveckling att detta ställer sig nödvändigt. Utvecklare, spridare och användare bör, inom gränserna för vad som är tekniskt möjligt, säkerställa att artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik sprids och används med full respekt för öppenhetskraven och kan granskas och spåras.

| (21) | För att säkerställa öppenhet och ansvarsskyldighet bör medborgarna informeras när ett system använder artificiell intelligens, samt när system för artificiell intelligens användaranpassar en produkt eller tjänst, och om huruvida det går att stänga av eller begränsa användaranpassningen, och likaså bör de informeras när de ställs inför teknik för automatiserat beslutsfattande. Åtgärderna för öppenhet bör dessutom, så långt det är tekniskt möjligt, åtföljas av klara och begripliga förklaringar av vilka data som används, hur algoritmen fungerar, vad den har för syfte och resultat, samt vilka risker den kan innebära. |
| --- | --- |

(21)

För att säkerställa öppenhet och ansvarsskyldighet bör medborgarna informeras när ett system använder artificiell intelligens, samt när system för artificiell intelligens användaranpassar en produkt eller tjänst, och om huruvida det går att stänga av eller begränsa användaranpassningen, och likaså bör de informeras när de ställs inför teknik för automatiserat beslutsfattande. Åtgärderna för öppenhet bör dessutom, så långt det är tekniskt möjligt, åtföljas av klara och begripliga förklaringar av vilka data som används, hur algoritmen fungerar, vad den har för syfte och resultat, samt vilka risker den kan innebära.

| (22) | Snedvridning och diskriminering genom programvara, algoritmer och data är olagligt och bör åtgärdas med hjälp av reglering av de processer genom vilka de utformas och sprids. Snedvridning kan bli en följd såväl av beslut som får sitt informationsunderlag från automatiska system eller fattas av dessa system som av dataset som ligger till grund för beslutsfattandet eller för systemets inlärning. |
| --- | --- |

(22)

Snedvridning och diskriminering genom programvara, algoritmer och data är olagligt och bör åtgärdas med hjälp av reglering av de processer genom vilka de utformas och sprids. Snedvridning kan bli en följd såväl av beslut som får sitt informationsunderlag från automatiska system eller fattas av dessa system som av dataset som ligger till grund för beslutsfattandet eller för systemets inlärning.

| (23) | Programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik bör betraktas som snedvridande om de till exempel ger suboptimala resultat i förhållande till en person eller grupp av personer på grundval av en fördomsfull personlig eller social uppfattning och efterföljande behandling av data som rör personliga särdrag. |
| --- | --- |

(23)

Programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik bör betraktas som snedvridande om de till exempel ger suboptimala resultat i förhållande till en person eller grupp av personer på grundval av en fördomsfull personlig eller social uppfattning och efterföljande behandling av data som rör personliga särdrag.

| (24) | Såsom det förutsätts i unionsrätten bör programvara, algoritmer och data som används eller tas fram med hjälp av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik betraktas som diskriminerande om de avsätter resultat med oproportionerligt negativa effekter och, utan objektiva eller rimliga skäl, leder till särbehandling av en person eller en grupp av personer, bland annat genom att de missgynnas jämfört med andra personer på sådana grunder som personliga särdrag, oavsett vilka påståenden om neutralitet som må göras om denna teknik. |
| --- | --- |

(24)

Såsom det förutsätts i unionsrätten bör programvara, algoritmer och data som används eller tas fram med hjälp av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik betraktas som diskriminerande om de avsätter resultat med oproportionerligt negativa effekter och, utan objektiva eller rimliga skäl, leder till särbehandling av en person eller en grupp av personer, bland annat genom att de missgynnas jämfört med andra personer på sådana grunder som personliga särdrag, oavsett vilka påståenden om neutralitet som må göras om denna teknik.

| (25) | Såsom det förutsätts i unionsrätten kan enligt denna förordning såsom legitima mål som objektivt kan motivera särbehandling av personer eller grupper av personer betraktas följande: skydd av allmän säkerhet och folkhälsa, brottsförebyggande, skydd av grundläggande rättigheter och friheter, rättvis representation och objektiva krav för utövandet av något yrke. |
| --- | --- |

(25)

Såsom det förutsätts i unionsrätten kan enligt denna förordning såsom legitima mål som objektivt kan motivera särbehandling av personer eller grupper av personer betraktas följande: skydd av allmän säkerhet och folkhälsa, brottsförebyggande, skydd av grundläggande rättigheter och friheter, rättvis representation och objektiva krav för utövandet av något yrke.

| (26) | Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, bör bidra till hållbara framsteg. Sådan teknik bör inte motverka miljöbevarandet eller den gröna omställningen. Den skulle kunna bli viktig för uppnåendet av de mål för hållbar utveckling som fastställts av FN så att framtida generationer kan blomstra. Sådan teknik kan hjälpa oss att övervaka att det görs adekvata framsteg på grundval av indikatorer för hållbarhet och social sammanhållning och genom användning av ansvarsfulla forsknings- och innovationsverktyg som kräver mobilisering av medel i unionen och medlemsstaterna för stöd till och investeringar i projekt som rör dessa mål. |
| --- | --- |

(26)

Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, bör bidra till hållbara framsteg. Sådan teknik bör inte motverka miljöbevarandet eller den gröna omställningen. Den skulle kunna bli viktig för uppnåendet av de mål för hållbar utveckling som fastställts av FN så att framtida generationer kan blomstra. Sådan teknik kan hjälpa oss att övervaka att det görs adekvata framsteg på grundval av indikatorer för hållbarhet och social sammanhållning och genom användning av ansvarsfulla forsknings- och innovationsverktyg som kräver mobilisering av medel i unionen och medlemsstaterna för stöd till och investeringar i projekt som rör dessa mål.

| (27) | Utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, bör på inget sätt avsiktligt orsaka eller genom sin utformning acceptera att enskilda personer eller samhället självt drabbas av skada eller förfång, oavsett av vilket slag. Därav följer att man bör visa socialt ansvar framför allt när högriskteknik utvecklas, sprids och används. |
| --- | --- |

(27)

Utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, bör på inget sätt avsiktligt orsaka eller genom sin utformning acceptera att enskilda personer eller samhället självt drabbas av skada eller förfång, oavsett av vilket slag. Därav följer att man bör visa socialt ansvar framför allt när högriskteknik utvecklas, sprids och används.

| (28) | Därför bör utvecklare, spridare och användare, i den utsträckning de arbetar med dessa former av artificiell intelligens, robotteknik eller tillhörande teknik, i enlighet med unionens ansvarsregler eller nationella ansvarsregler hållas ansvariga för all skada och allt förfång som orsakats enskilda och samhället. |
| --- | --- |

(28)

Därför bör utvecklare, spridare och användare, i den utsträckning de arbetar med dessa former av artificiell intelligens, robotteknik eller tillhörande teknik, i enlighet med unionens ansvarsregler eller nationella ansvarsregler hållas ansvariga för all skada och allt förfång som orsakats enskilda och samhället.

| (29) | I synnerhet bör de utvecklare som genom sitt beslutsfattande bestämmer och kontrollerar i vilken riktning eller på vilket sätt artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik utvecklas, liksom spridare som genom sitt beslutsfattande deltar i spridningen av den, och som utövar kontroll över riskerna i samband med spridningen eller drar nytta av den i kraft av en styr- eller ledningsfunktion, generellt anses som ansvariga för att skada eller förfång inte uppstår, varför de bör införa lämpliga åtgärder under utvecklingsprocessen och noggrant respektera dessa åtgärder under spridningsfasen. |
| --- | --- |

(29)

I synnerhet bör de utvecklare som genom sitt beslutsfattande bestämmer och kontrollerar i vilken riktning eller på vilket sätt artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik utvecklas, liksom spridare som genom sitt beslutsfattande deltar i spridningen av den, och som utövar kontroll över riskerna i samband med spridningen eller drar nytta av den i kraft av en styr- eller ledningsfunktion, generellt anses som ansvariga för att skada eller förfång inte uppstår, varför de bör införa lämpliga åtgärder under utvecklingsprocessen och noggrant respektera dessa åtgärder under spridningsfasen.

| (30) | Socialt ansvarsfull artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller genereras av sådan teknik, kan definieras som teknik som bidrar till att finna lösningar som skyddar och främjar olika samhällsmål, framför allt demokrati, hälsa och ekonomiskt välstånd, lika möjligheter, arbetstagarrättigheter och sociala rättigheter, medier som kännetecknas av mångfald och oberoende, objektiv och fritt tillgänglig information som medger offentlig debatt, utbildning av hög kvalitet, kulturell och språklig mångfald, könsbalans, digital kompetens, innovation och kreativitet. Hit hör också teknik som utvecklas, sprids och används med vederbörlig hänsyn till sina slutliga konsekvenser för medborgarnas fysiska och psykiska välbefinnande och som inte gynnar hatpropaganda eller våld. Sådana mål bör framför allt högrisktekniken uppnå. |
| --- | --- |

(30)

Socialt ansvarsfull artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller genereras av sådan teknik, kan definieras som teknik som bidrar till att finna lösningar som skyddar och främjar olika samhällsmål, framför allt demokrati, hälsa och ekonomiskt välstånd, lika möjligheter, arbetstagarrättigheter och sociala rättigheter, medier som kännetecknas av mångfald och oberoende, objektiv och fritt tillgänglig information som medger offentlig debatt, utbildning av hög kvalitet, kulturell och språklig mångfald, könsbalans, digital kompetens, innovation och kreativitet. Hit hör också teknik som utvecklas, sprids och används med vederbörlig hänsyn till sina slutliga konsekvenser för medborgarnas fysiska och psykiska välbefinnande och som inte gynnar hatpropaganda eller våld. Sådana mål bör framför allt högrisktekniken uppnå.

| (31) | Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, bör också utvecklas, spridas och användas för att stödja social delaktighet, demokrati, mångfald, solidaritet, rättvisa, jämlikhet och samarbete, varvid dess potential bör maximeras och undersökas genom forsknings- och innovationsprojekt. Unionen och dess medlemsstater bör därför mobilisera sina kommunikations- och förvaltningsresurser och sina ekonomiska resurser i syfte att stödja och investera i sådana projekt. |
| --- | --- |

(31)

Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, bör också utvecklas, spridas och användas för att stödja social delaktighet, demokrati, mångfald, solidaritet, rättvisa, jämlikhet och samarbete, varvid dess potential bör maximeras och undersökas genom forsknings- och innovationsprojekt. Unionen och dess medlemsstater bör därför mobilisera sina kommunikations- och förvaltningsresurser och sina ekonomiska resurser i syfte att stödja och investera i sådana projekt.

| (32) | Projekt som avser potentialen för artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik att hantera frågor som rör social välfärd bör genomföras på grundval av ansvarsfulla forsknings- och innovationsverktyg så att det från första början garanteras att projekten följer etiska principer. |
| --- | --- |

(32)

Projekt som avser potentialen för artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik att hantera frågor som rör social välfärd bör genomföras på grundval av ansvarsfulla forsknings- och innovationsverktyg så att det från första början garanteras att projekten följer etiska principer.

| (33) | Vid utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, bör det tas hänsyn till miljöavtrycket. Enligt förpliktelserna i tillämplig unionsrätt bör sådan teknik inte vara miljöskadlig under sin livscykel och utmed hela leveranskedjan, och bör utvecklas, spridas och användas på ett sätt som bevarar miljön, begränsar och avhjälper dess miljöavtryck, bidrar till den gröna omställningen och stöder uppnåendet av klimatneutralitet och målen för den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

(33)

Vid utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, bör det tas hänsyn till miljöavtrycket. Enligt förpliktelserna i tillämplig unionsrätt bör sådan teknik inte vara miljöskadlig under sin livscykel och utmed hela leveranskedjan, och bör utvecklas, spridas och användas på ett sätt som bevarar miljön, begränsar och avhjälper dess miljöavtryck, bidrar till den gröna omställningen och stöder uppnåendet av klimatneutralitet och målen för den cirkulära ekonomin.

| (34) | Vid tillämpningen av denna förordning bör, i enlighet med gällande miljöansvarsregler, utvecklare, spridare och användare hållas ansvariga för alla miljöskador, i den respektive utsträckning som de deltar i utvecklingen, spridningen eller användningen av någon form av artificiell intelligens, robotteknik eller tillhörande teknik. |
| --- | --- |

(34)

Vid tillämpningen av denna förordning bör, i enlighet med gällande miljöansvarsregler, utvecklare, spridare och användare hållas ansvariga för alla miljöskador, i den respektive utsträckning som de deltar i utvecklingen, spridningen eller användningen av någon form av artificiell intelligens, robotteknik eller tillhörande teknik.

| (35) | Denna teknik bör också utvecklas, spridas och användas i syfte att stödja uppnåendet av miljömål i enlighet med tillämplig unionsrätt, såsom minskad avfallsproduktion, minskat koldioxidavtryck, motverkande av klimatförändringar och bevarande av miljön, varvid dess potential bör maximeras och undersökas genom forsknings- och innovationsprojekt. Unionen och medlemsstaterna bör därför mobilisera sina kommunikations- och förvaltningsresurser och sina ekonomiska resurser i syfte att stödja och investera i sådana projekt. |
| --- | --- |

(35)

Denna teknik bör också utvecklas, spridas och användas i syfte att stödja uppnåendet av miljömål i enlighet med tillämplig unionsrätt, såsom minskad avfallsproduktion, minskat koldioxidavtryck, motverkande av klimatförändringar och bevarande av miljön, varvid dess potential bör maximeras och undersökas genom forsknings- och innovationsprojekt. Unionen och medlemsstaterna bör därför mobilisera sina kommunikations- och förvaltningsresurser och sina ekonomiska resurser i syfte att stödja och investera i sådana projekt.

| (36) | Projekt som avser potentialen för artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik att hantera miljöfrågor bör genomföras på grundval av ansvarsfulla forsknings- och innovationsverktyg, så att det från första början garanteras att projekten följer etiska principer. |
| --- | --- |

(36)

Projekt som avser potentialen för artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik att hantera miljöfrågor bör genomföras på grundval av ansvarsfulla forsknings- och innovationsverktyg, så att det från första början garanteras att projekten följer etiska principer.

| (37) | Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, som utvecklas, sprids och används i unionen, bör till fullo respektera unionsmedborgarnas rätt till integritet och skydd av personuppgifter. I synnerhet bör tekniken utvecklas, spridas och användas i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (2) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (3). |
| --- | --- |

(37)

Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, som utvecklas, sprids och används i unionen, bör till fullo respektera unionsmedborgarnas rätt till integritet och skydd av personuppgifter. I synnerhet bör tekniken utvecklas, spridas och användas i enlighet med bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (2) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (3).

| (38) | Framför allt bör de etiska begränsningarna för användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik vederbörligen beaktas vid användning av fjärridentifieringsteknik, såsom igenkänning av biometriska egenskaper, framför allt ansiktsigenkänning, för att automatiskt identifiera enskilda personer. När skäl av betydande allmänintresse föranleder offentliga myndigheter att använda sådan teknik, framför allt för att garantera enskilda personers säkerhet och vidta åtgärder i nationella nödlägen, men inte för att garantera egendomssäkerhet, bör det alltid informeras om att den används och användningen bör vara proportionerlig, målinriktad, begränsad till särskilda mål och tidsbegränsad i enlighet med unionslagstiftningen, varjämte man vid användningen bör ta vederbörlig hänsyn till människans värdighet och självbestämmanderätt och till de grundläggande rättigheterna i stadgan. Kriterier och gränser för sådan användning bör bli föremål för rättslig prövning och underställas demokratisk tillsyn och debatt med deltagande av det civila samhället. |
| --- | --- |

(38)

Framför allt bör de etiska begränsningarna för användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik vederbörligen beaktas vid användning av fjärridentifieringsteknik, såsom igenkänning av biometriska egenskaper, framför allt ansiktsigenkänning, för att automatiskt identifiera enskilda personer. När skäl av betydande allmänintresse föranleder offentliga myndigheter att använda sådan teknik, framför allt för att garantera enskilda personers säkerhet och vidta åtgärder i nationella nödlägen, men inte för att garantera egendomssäkerhet, bör det alltid informeras om att den används och användningen bör vara proportionerlig, målinriktad, begränsad till särskilda mål och tidsbegränsad i enlighet med unionslagstiftningen, varjämte man vid användningen bör ta vederbörlig hänsyn till människans värdighet och självbestämmanderätt och till de grundläggande rättigheterna i stadgan. Kriterier och gränser för sådan användning bör bli föremål för rättslig prövning och underställas demokratisk tillsyn och debatt med deltagande av det civila samhället.

| (39) | Styrning som grundas på relevanta standarder stärker säkerheten och är bra för ökat medborgarförtroende för utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik. |
| --- | --- |

(39)

Styrning som grundas på relevanta standarder stärker säkerheten och är bra för ökat medborgarförtroende för utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik.

| (40) | Offentliga myndigheter bör bedöma konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna innan de sprider högriskteknik som stöder beslut som fattas inom den offentliga sektorn och får direkta och betydande konsekvenser för medborgarnas rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

(40)

Offentliga myndigheter bör bedöma konsekvenserna för de grundläggande rättigheterna innan de sprider högriskteknik som stöder beslut som fattas inom den offentliga sektorn och får direkta och betydande konsekvenser för medborgarnas rättigheter och skyldigheter.

| (41) | Bland de relevanta standarderna för styrning märks till exempel Ethics Guidelines for Trustworthy AI (etiska riktlinjer för tillförlitlig AI) som utarbetats av kommissionens högnivåexpertgrupp för AI-frågor, och eventuella andra tekniska standarder, såsom de som antagits av Europeiska standardiseringskommittén (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) och Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (Etsi) på europeisk nivå, Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) och IEEE (Institute of Electrical and Electronics Engineers) på internationell nivå. |
| --- | --- |

(41)

Bland de relevanta standarderna för styrning märks till exempel Ethics Guidelines for Trustworthy AI (etiska riktlinjer för tillförlitlig AI) som utarbetats av kommissionens högnivåexpertgrupp för AI-frågor, och eventuella andra tekniska standarder, såsom de som antagits av Europeiska standardiseringskommittén (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) och Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder (Etsi) på europeisk nivå, Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) och IEEE (Institute of Electrical and Electronics Engineers) på internationell nivå.

| (42) | Utbyte och användning av data mellan flera deltagare är känsligt och därför bör utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik styras av relevanta regler, standarder och protokoll som återspeglar kraven på kvalitet, integritet, säkerhet, tillförlitlighet, skydd av privatlivet och kontroll. Datastyrningsstrategin bör inriktas på behandling och utbyte av samt tillgång till sådana data, inbegripet en korrekt förvaltning, granskningsmöjligheter och spårbarhet, och garantera ett korrekt skydd av data om utsatta grupper, bland annat personer med funktionsnedsättning, patienter, barn, minoriteter och migranter eller andra grupper som riskerar utestängning. Dessutom bör utvecklare, spridare och användare i relevanta fall kunna anlita nyckelutförandeindikatorer vid bedömningen av de dataset de använder för att förbättra tillförlitligheten hos den teknik de utvecklar, sprider och använder. |
| --- | --- |

(42)

Utbyte och användning av data mellan flera deltagare är känsligt och därför bör utvecklingen, spridningen och användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik styras av relevanta regler, standarder och protokoll som återspeglar kraven på kvalitet, integritet, säkerhet, tillförlitlighet, skydd av privatlivet och kontroll. Datastyrningsstrategin bör inriktas på behandling och utbyte av samt tillgång till sådana data, inbegripet en korrekt förvaltning, granskningsmöjligheter och spårbarhet, och garantera ett korrekt skydd av data om utsatta grupper, bland annat personer med funktionsnedsättning, patienter, barn, minoriteter och migranter eller andra grupper som riskerar utestängning. Dessutom bör utvecklare, spridare och användare i relevanta fall kunna anlita nyckelutförandeindikatorer vid bedömningen av de dataset de använder för att förbättra tillförlitligheten hos den teknik de utvecklar, sprider och använder.

| (43) | Medlemsstaterna bör utse en oberoende förvaltningsmyndighet att fungera som tillsynsmyndighet. Varje nationell tillsynsmyndighet bör framför allt ansvara dels för att ta reda på vilken artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som betraktats som högriskteknik utifrån riskbedömningskriterierna i denna förordning, dels för att bedöma huruvida den här tekniken fullgör skyldigheterna enligt denna förordning och övervaka att så sker. |
| --- | --- |

(43)

Medlemsstaterna bör utse en oberoende förvaltningsmyndighet att fungera som tillsynsmyndighet. Varje nationell tillsynsmyndighet bör framför allt ansvara dels för att ta reda på vilken artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som betraktats som högriskteknik utifrån riskbedömningskriterierna i denna förordning, dels för att bedöma huruvida den här tekniken fullgör skyldigheterna enligt denna förordning och övervaka att så sker.

| (44) | Varje nationell tillsynsmyndighet bör också ansvara för att god samhällsstyrning tillämpas på denna teknik, under samordning genom försorg av kommissionen och/eller av unionens relevanta institutioner, organ och byråer, som kan utses för ändamålet. De spelar därför en viktig roll för att främja unionsmedborgarnas förtroende och säkerhet, samt för att möjliggöra ett demokratiskt, pluralistiskt och rättvist samhälle. |
| --- | --- |

(44)

Varje nationell tillsynsmyndighet bör också ansvara för att god samhällsstyrning tillämpas på denna teknik, under samordning genom försorg av kommissionen och/eller av unionens relevanta institutioner, organ och byråer, som kan utses för ändamålet. De spelar därför en viktig roll för att främja unionsmedborgarnas förtroende och säkerhet, samt för att möjliggöra ett demokratiskt, pluralistiskt och rättvist samhälle.

| (45) | Vid sin bedömning av teknik som betraktas som högriskteknik enligt denna förordning och sin övervakning av om tekniken i fråga följer förordningen bör de nationella tillsynsmyndigheterna i förekommande fall samarbeta med de myndigheter som ansvarar dels för att bedöma och övervaka denna teknik dels för att genomdriva att den följer sektorslagstiftningen. |
| --- | --- |

(45)

Vid sin bedömning av teknik som betraktas som högriskteknik enligt denna förordning och sin övervakning av om tekniken i fråga följer förordningen bör de nationella tillsynsmyndigheterna i förekommande fall samarbeta med de myndigheter som ansvarar dels för att bedöma och övervaka denna teknik dels för att genomdriva att den följer sektorslagstiftningen.

| (46) | Nationella tillsynsmyndigheter bör bedriva omfattande och regelbundet samarbete sinsemellan samt med kommissionen och andra relevanta institutioner, organ och byråer i unionen, i syfte att garantera samstämda gränsöverskridande åtgärder och möjliggöra en konsekvent utveckling, spridning och användning av denna teknik inom unionen i överensstämmelse med de etiska principer och rättsliga förpliktelser som fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(46)

Nationella tillsynsmyndigheter bör bedriva omfattande och regelbundet samarbete sinsemellan samt med kommissionen och andra relevanta institutioner, organ och byråer i unionen, i syfte att garantera samstämda gränsöverskridande åtgärder och möjliggöra en konsekvent utveckling, spridning och användning av denna teknik inom unionen i överensstämmelse med de etiska principer och rättsliga förpliktelser som fastställs i denna förordning.

| (47) | Vid detta samarbete bör de nationella tillsynsmyndigheterna, för att fullständig harmonisering ska uppnås på unionsnivå, hjälpa kommissionen med att sammanställa en gemensam och uttömmande förteckning över högriskförknippad artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, i enlighet med kriterierna i denna förordning och i bilagan till den. Dessutom bör det tas fram en process för beviljande av ett europeiskt certifikat om etisk efterlevnad, så att varje utvecklare, spridare och användare av teknik som inte betraktas som högriskteknik frivilligt kan ansöka om certifiering av sina produkters överensstämmelse med denna förordning. |
| --- | --- |

(47)

Vid detta samarbete bör de nationella tillsynsmyndigheterna, för att fullständig harmonisering ska uppnås på unionsnivå, hjälpa kommissionen med att sammanställa en gemensam och uttömmande förteckning över högriskförknippad artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, i enlighet med kriterierna i denna förordning och i bilagan till den. Dessutom bör det tas fram en process för beviljande av ett europeiskt certifikat om etisk efterlevnad, så att varje utvecklare, spridare och användare av teknik som inte betraktas som högriskteknik frivilligt kan ansöka om certifiering av sina produkters överensstämmelse med denna förordning.

| (48) | De nationella tillsynsmyndigheterna bör säkerställa att så många berörda parter som möjligt deltar, såsom näringsliv, företag, arbetsmarknadens parter, forskare, konsumenter och organisationer i det civila samhället, och skapa ett pluralistiskt forum för reflektion och diskussion i syfte att uppnå begripliga och korrekta slutsatser till vägledning för regleringen av styrningen. |
| --- | --- |

(48)

De nationella tillsynsmyndigheterna bör säkerställa att så många berörda parter som möjligt deltar, såsom näringsliv, företag, arbetsmarknadens parter, forskare, konsumenter och organisationer i det civila samhället, och skapa ett pluralistiskt forum för reflektion och diskussion i syfte att uppnå begripliga och korrekta slutsatser till vägledning för regleringen av styrningen.

| (49) | De nationella tillsynsmyndigheterna bör säkerställa att så många berörda parter som möjligt deltar, såsom näringsliv, företag, arbetsmarknadsparter, forskare, konsumenter och organisationer i det civila samhället, och skapa ett pluralistiskt forum för reflektion och diskussion, för att underlätta samarbetet med och samverkan mellan berörda parter, framför allt från den akademiska världen, forskningens värld, näringslivet, det civila samhället och enskilda experter, i syfte att uppnå begripliga och korrekta slutsatser till vägledning för regleringen av styrningen. |
| --- | --- |

(49)

De nationella tillsynsmyndigheterna bör säkerställa att så många berörda parter som möjligt deltar, såsom näringsliv, företag, arbetsmarknadsparter, forskare, konsumenter och organisationer i det civila samhället, och skapa ett pluralistiskt forum för reflektion och diskussion, för att underlätta samarbetet med och samverkan mellan berörda parter, framför allt från den akademiska världen, forskningens värld, näringslivet, det civila samhället och enskilda experter, i syfte att uppnå begripliga och korrekta slutsatser till vägledning för regleringen av styrningen.

| (50) | De nationella tillsynsmyndigheterna bör dessutom tillhandahålla professionell administrativ vägledning och stöd till utvecklare, spridare och användare, i synnerhet små och medelstora företag eller nystartade företag, när det gäller att följa de etiska principer och rättsliga förpliktelser som fastställs i förordningen. |
| --- | --- |

(50)

De nationella tillsynsmyndigheterna bör dessutom tillhandahålla professionell administrativ vägledning och stöd till utvecklare, spridare och användare, i synnerhet små och medelstora företag eller nystartade företag, när det gäller att följa de etiska principer och rättsliga förpliktelser som fastställs i förordningen.

| (51) | Kommissionen och/eller av frågan berörda bland unionens institutioner, organ och byråer vilka eventuellt kan komma att utses för detta ändamål bör sammanställa bindande riktlinjer med vägledning för de nationella tillsynsmyndigheterna om vilka metoder de bör använda vid sin bedömning av efterlevnaden. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen och/eller av frågan berörda bland unionens institutioner, organ och byråer vilka eventuellt kan komma att utses för detta ändamål bör sammanställa bindande riktlinjer med vägledning för de nationella tillsynsmyndigheterna om vilka metoder de bör använda vid sin bedömning av efterlevnaden.

| (52) | Visselblåsning säkerställer att potentiella och faktiska överträdelser av unionsrätten uppmärksammas av myndigheterna så att skada, förfång eller annan olägenhet som annars skulle uppstå kan förebyggas. Dessutom förbättrar rapporteringsförfarandena informationsflödet inom företag och organisationer, vilket minskar risken för att bristfälliga eller felaktiga produkter eller tjänster utvecklas. Företag och organisationer som utvecklar, sprider eller använder artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet data som används eller tas fram av denna teknik, bör införa rapporteringskanaler och personer som rapporterar överträdelser bör skyddas mot repressalier. |
| --- | --- |

(52)

Visselblåsning säkerställer att potentiella och faktiska överträdelser av unionsrätten uppmärksammas av myndigheterna så att skada, förfång eller annan olägenhet som annars skulle uppstå kan förebyggas. Dessutom förbättrar rapporteringsförfarandena informationsflödet inom företag och organisationer, vilket minskar risken för att bristfälliga eller felaktiga produkter eller tjänster utvecklas. Företag och organisationer som utvecklar, sprider eller använder artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet data som används eller tas fram av denna teknik, bör införa rapporteringskanaler och personer som rapporterar överträdelser bör skyddas mot repressalier.

| (53) | Den snabba utvecklingen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, liksom av teknisk maskininlärning, resonemang och annan teknik som ligger till grund för den utvecklingen är oförutsägbar. Det är därför både lämpligt och nödvändigt att inrätta en översynsmekanism enligt vilken kommissionen, utöver sin rapportering om tillämpningen av förordningen, regelbundet ska lägga fram en rapport om en eventuell ändring av tillämpningsområdet för den. |
| --- | --- |

(53)

Den snabba utvecklingen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, liksom av teknisk maskininlärning, resonemang och annan teknik som ligger till grund för den utvecklingen är oförutsägbar. Det är därför både lämpligt och nödvändigt att inrätta en översynsmekanism enligt vilken kommissionen, utöver sin rapportering om tillämpningen av förordningen, regelbundet ska lägga fram en rapport om en eventuell ändring av tillämpningsområdet för den.

| (54) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att upprätta en gemensam rättslig ram med etiska principer och rättsliga förpliktelser för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av sin omfattning och sina verkningar, kan bättre uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(54)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att upprätta en gemensam rättslig ram med etiska principer och rättsliga förpliktelser för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av sin omfattning och sina verkningar, kan bättre uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (55) | Samordning på unionsnivå enligt vad som fastställs i denna förordning kan bäst åstadkommas av kommissionen och/eller av unionens av frågan berörda institutioner, organ och byråer som kan komma att utses i detta sammanhang, för att undvika fragmentering och säkerställa en konsekvent tillämpning av förordningen i hela unionen. Kommissionen bör därför få i uppdrag att hitta en lämplig lösning på hur denna samordning kan läggas upp på unionsnivå, med tanke på samordningen av de uppdrag som getts åt och de åtgärder som vidtas av de nationella tillsynsmyndigheterna i varje medlemsstat, dels i fråga om riskbedömning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inrättande av en gemensam ram för styrning av utvecklingen, spridningen och användningen av denna teknik, samt framtagning och utfärdande av certifikat över att de etiska principerna och rättsliga förpliktelserna i denna förordning efterlevs, dels i fråga om stöd till regelbundna utbyten med berörda parter och det civila samhället, inrättande av ett expertcentrum som sammanför den akademiska världen, forskningens värld, näringslivet och enskilda experter på unionsnivå för att stimulera till utbyte av kunskaper och teknisk sakkunskap, främjande av unionens tillvägagångssätt med hjälp av internationellt samarbete och säkerställande av att man i hela världen reagerar konsekvent på de möjligheter och risker som denna teknik innebär. |
| --- | --- |

(55)

Samordning på unionsnivå enligt vad som fastställs i denna förordning kan bäst åstadkommas av kommissionen och/eller av unionens av frågan berörda institutioner, organ och byråer som kan komma att utses i detta sammanhang, för att undvika fragmentering och säkerställa en konsekvent tillämpning av förordningen i hela unionen. Kommissionen bör därför få i uppdrag att hitta en lämplig lösning på hur denna samordning kan läggas upp på unionsnivå, med tanke på samordningen av de uppdrag som getts åt och de åtgärder som vidtas av de nationella tillsynsmyndigheterna i varje medlemsstat, dels i fråga om riskbedömning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inrättande av en gemensam ram för styrning av utvecklingen, spridningen och användningen av denna teknik, samt framtagning och utfärdande av certifikat över att de etiska principerna och rättsliga förpliktelserna i denna förordning efterlevs, dels i fråga om stöd till regelbundna utbyten med berörda parter och det civila samhället, inrättande av ett expertcentrum som sammanför den akademiska världen, forskningens värld, näringslivet och enskilda experter på unionsnivå för att stimulera till utbyte av kunskaper och teknisk sakkunskap, främjande av unionens tillvägagångssätt med hjälp av internationellt samarbete och säkerställande av att man i hela världen reagerar konsekvent på de möjligheter och risker som denna teknik innebär.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Kapitel I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

Syftet med denna förordning är att upprätta en heltäckande och framtidssäkrad unionsrättslig ram med etiska principer och rättsliga förpliktelser för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik i unionen.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, som utvecklas, sprids eller används i unionen.

Artikel 3

Geografisk täckning

Denna förordning ska tillämpas på artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik när någon del av den utvecklas, sprids eller används i unionen, oberoende av om programvara, algoritmer eller data som används eller tas fram av sådan teknik är belägna utanför unionen eller inte har någon specifik geografisk förläggningsort.

Artikel 4

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| a) | AI-system: ett system som antingen är programvarubaserat eller inbäddat i maskinvaruenheter och uppvisar intelligent beteende, bland annat genom att samla in och behandla data, analysera och tolka sin miljö och genom att vidta åtgärder, med en viss grad av självständighet, för att uppnå specifika mål (4), |
| --- | --- |

a)

AI-system: ett system som antingen är programvarubaserat eller inbäddat i maskinvaruenheter och uppvisar intelligent beteende, bland annat genom att samla in och behandla data, analysera och tolka sin miljö och genom att vidta åtgärder, med en viss grad av självständighet, för att uppnå specifika mål (4),

| b) | självständighet: ett AI-system som fungerar genom att tolka vissa indata genom att använda en uppsättning på förhand fastställda instruktioner, utan att vara begränsad till dessa instruktioner, trots att dess beteende begränsas av, och är inriktat på, det mål som det tilldelats och andra relevanta utformningsval som gjorts av utvecklaren, |
| --- | --- |

b)

självständighet: ett AI-system som fungerar genom att tolka vissa indata genom att använda en uppsättning på förhand fastställda instruktioner, utan att vara begränsad till dessa instruktioner, trots att dess beteende begränsas av, och är inriktat på, det mål som det tilldelats och andra relevanta utformningsval som gjorts av utvecklaren,

| c) | robotteknik: teknik som gör det möjligt för automatiskt styrda, omprogrammerbara, universella maskiner (5) att utföra uppgifter som i den fysiska världen brukar utföras av människor, inbegripet genom artificiell intelligens eller tillhörande teknik, |
| --- | --- |

c)

robotteknik: teknik som gör det möjligt för automatiskt styrda, omprogrammerbara, universella maskiner (5) att utföra uppgifter som i den fysiska världen brukar utföras av människor, inbegripet genom artificiell intelligens eller tillhörande teknik,

| d) | tillhörande teknik: teknik med vars hjälp programvara med partiell eller full grad av självständighet kan kontrollera en fysisk eller virtuell process, teknik som kan upptäcka biometriska, genetiska eller andra uppgifter och teknik som kopierar eller på annat sätt utnyttjar mänskliga drag, |
| --- | --- |

d)

tillhörande teknik: teknik med vars hjälp programvara med partiell eller full grad av självständighet kan kontrollera en fysisk eller virtuell process, teknik som kan upptäcka biometriska, genetiska eller andra uppgifter och teknik som kopierar eller på annat sätt utnyttjar mänskliga drag,

| e) | hög risk: en betydande risk för att utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik kan bli till skada eller förfång för enskilda personer eller för samhället, genom att det därvid bryts mot i unionslagstiftningen förankrade grundläggande rättigheter och säkerhetsregler, varvid hänsyn ska tas till användningens eller ändamålets särdrag, samt till sektorn inom vilken tekniken utvecklas, sprids eller används och till svårhetsgraden av den skada eller det förfång som kan förväntas uppkomma, |
| --- | --- |

e)

hög risk: en betydande risk för att utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik kan bli till skada eller förfång för enskilda personer eller för samhället, genom att det därvid bryts mot i unionslagstiftningen förankrade grundläggande rättigheter och säkerhetsregler, varvid hänsyn ska tas till användningens eller ändamålets särdrag, samt till sektorn inom vilken tekniken utvecklas, sprids eller används och till svårhetsgraden av den skada eller det förfång som kan förväntas uppkomma,

| f) | utveckling: konstruktion och utformning av algoritmer, utarbetande och utveckling av programvara eller insamling, lagring och hantering av data för att skapa eller träna artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, eller för att skapa en ny tillämpning för befintlig artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, |
| --- | --- |

f)

utveckling: konstruktion och utformning av algoritmer, utarbetande och utveckling av programvara eller insamling, lagring och hantering av data för att skapa eller träna artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, eller för att skapa en ny tillämpning för befintlig artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik,

| g) | utvecklare: fysisk eller juridisk person som fattar beslut som bestämmer och kontrollerar i vilken riktning eller på vilket sätt artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik utvecklas, |
| --- | --- |

g)

utvecklare: fysisk eller juridisk person som fattar beslut som bestämmer och kontrollerar i vilken riktning eller på vilket sätt artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik utvecklas,

| h) | spridning: drift och hantering av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik samt utsläppande på marknaden eller andra sätt på vilka tekniken görs tillgänglig för användarna, |
| --- | --- |

h)

spridning: drift och hantering av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik samt utsläppande på marknaden eller andra sätt på vilka tekniken görs tillgänglig för användarna,

| i) | spridare: fysisk eller juridisk person som arbetar med spridning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik och därvid utövar en styr- eller ledningsfunktion genom att fatta beslut, kontrollera riskerna i samband med spridningen och drar nytta av spridningen, |
| --- | --- |

i)

spridare: fysisk eller juridisk person som arbetar med spridning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik och därvid utövar en styr- eller ledningsfunktion genom att fatta beslut, kontrollera riskerna i samband med spridningen och drar nytta av spridningen,

| j) | användning: all verksamhet relaterad till artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som inte utgörs av utveckling eller spridning, |
| --- | --- |

j)

användning: all verksamhet relaterad till artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som inte utgörs av utveckling eller spridning,

| k) | användare: fysisk eller juridisk person som använder artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik för andra ändamål än för utveckling eller spridning, |
| --- | --- |

k)

användare: fysisk eller juridisk person som använder artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik för andra ändamål än för utveckling eller spridning,

| l) | snedvridning: fördomsfull personlig eller social uppfattning om en person eller en grupp av personer på basis av personliga särdrag, |
| --- | --- |

l)

snedvridning: fördomsfull personlig eller social uppfattning om en person eller en grupp av personer på basis av personliga särdrag,

| m) | diskriminering: alla former av differentierad behandling av en person eller en grupp av personer på grunder utan objektiv och rimlig motivering och som därför är förbjuden enligt unionsrätten, |
| --- | --- |

m)

diskriminering: alla former av differentierad behandling av en person eller en grupp av personer på grunder utan objektiv och rimlig motivering och som därför är förbjuden enligt unionsrätten,

| n) | skada eller förfång: personskada i form av fysiskt eller psykiskt lidande, jämte sakskada eller immateriell skada såsom finansiell eller ekonomisk förlust, förlust av arbete eller möjlighet till utbildning, oskälig inskränkning av valfrihet eller yttrandefrihet eller förlust av personlig integritet, samt envar överträdelse av unionsrätten som blir till förfång för en person, också om den haft sin grund i hatpropaganda, snedvridning, diskriminering eller stigmatisering, |
| --- | --- |

n)

skada eller förfång: personskada i form av fysiskt eller psykiskt lidande, jämte sakskada eller immateriell skada såsom finansiell eller ekonomisk förlust, förlust av arbete eller möjlighet till utbildning, oskälig inskränkning av valfrihet eller yttrandefrihet eller förlust av personlig integritet, samt envar överträdelse av unionsrätten som blir till förfång för en person, också om den haft sin grund i hatpropaganda, snedvridning, diskriminering eller stigmatisering,

| o) | god samhällsstyrning: det sätt på vilket det säkerställs att utvecklare, spridare och användare på basis av en formell uppsättning regler, förfaranden och värden antar och iakttar lämpliga och rimliga standarder och uppförandekoder, som gör det möjligt för dem att på lämpligt sätt hantera etiska frågor när eller innan de uppstår. |
| --- | --- |

o)

god samhällsstyrning: det sätt på vilket det säkerställs att utvecklare, spridare och användare på basis av en formell uppsättning regler, förfaranden och värden antar och iakttar lämpliga och rimliga standarder och uppförandekoder, som gör det möjligt för dem att på lämpligt sätt hantera etiska frågor när eller innan de uppstår.

Artikel 5

Etiska principer för artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik

1.   Vid all utveckling, spridning och användning i unionen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller genereras av sådan teknik ska unionsrätten följas och människans värdighet, självbestämmanderätt och säkerhet jämte andra grundläggande rättigheter enligt stadgan fullständigt respekteras.

2.   All behandling av personuppgifter i samband med utveckling, spridning och användning i unionen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet personuppgifter som härrör från icke-personuppgifter och biometriska uppgifter, ska genomföras i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG.

3.   Unionen och dess medlemsstater ska uppmuntra forskningsprojekt avsedda att tillhandahålla lösningar som bygger på artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik och vars syfte är att främja social delaktighet, demokrati, mångfald, solidaritet, rättvisa, jämlikhet och samarbete.

Kapitel II

Kapitel II

Skyldigheter avseende högriskteknik

Skyldigheter avseende högriskteknik

Artikel 6

Skyldigheter avseende högriskteknik

1.   Bestämmelserna i detta kapitel ska enbart tillämpas på artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik – inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik – som utvecklas, sprids eller används i unionen och som betraktas som högriskteknik.

2.   All artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk – inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik – ska utvecklas, spridas och användas på ett sätt som säkerställer att de etiska principer som fastställs i denna förordning inte överträds.

Artikel 7

Människocentrerad och av människan skapad artificiell intelligens

1.   All artificiell högriskteknik – inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik – ska utvecklas, spridas och användas på ett sätt som garanterar full mänsklig tillsyn vid varje tillfälle.

2.   Den teknik som avses i punkt 1 ska utvecklas, spridas och användas på ett sätt som gör det möjligt att återfå full mänsklig kontroll när så behövs, bland annat genom att tekniken modifieras eller stoppas.

Artikel 8

Säkerhet, transparens och ansvarsskyldighet

1.   All artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk – inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik – ska utvecklas, spridas och användas på ett sätt som säkerställer att den

| a) | utvecklas, sprids och används på ett motståndskraftigt sätt, så att en tillräcklig säkerhetsnivå säkerställs genom att minimivärden för it-säkerhet som står i proportion till den identifierade risken respekteras, och på ett sätt som förhindrar att den tekniska sårbarheten utnyttjas för illvilliga eller olagliga ändamål, |
| --- | --- |

a)

utvecklas, sprids och används på ett motståndskraftigt sätt, så att en tillräcklig säkerhetsnivå säkerställs genom att minimivärden för it-säkerhet som står i proportion till den identifierade risken respekteras, och på ett sätt som förhindrar att den tekniska sårbarheten utnyttjas för illvilliga eller olagliga ändamål,

| b) | utvecklas, sprids och används på ett säkert sätt som säkerställer att det finns skyddsåtgärder som inbegriper en reservplan och nödåtgärder i fall av en säkerhetsrisk, |
| --- | --- |

b)

utvecklas, sprids och används på ett säkert sätt som säkerställer att det finns skyddsåtgärder som inbegriper en reservplan och nödåtgärder i fall av en säkerhetsrisk,

| c) | utvecklas, sprids och används på ett sätt som säkerställer sådana tillförlitliga resultat som rimligen kan förväntas av användaren när det gäller de syften och den verksamhet som tekniken har utformats för, bland annat genom att det säkerställs att alla processer är reproducerbara, |
| --- | --- |

c)

utvecklas, sprids och används på ett sätt som säkerställer sådana tillförlitliga resultat som rimligen kan förväntas av användaren när det gäller de syften och den verksamhet som tekniken har utformats för, bland annat genom att det säkerställs att alla processer är reproducerbara,

| d) | utvecklas, sprids och används på ett sätt som säkerställer exakta resultat för den berörda tekniken vad avser dess syften och verksamhet; om exakthet inte alltid kan uppnås ska systemet i möjligaste mån på lämpligt sätt underrätta spridare och användare om sannolikheten för felaktigheter och inexaktheter, |
| --- | --- |

d)

utvecklas, sprids och används på ett sätt som säkerställer exakta resultat för den berörda tekniken vad avser dess syften och verksamhet; om exakthet inte alltid kan uppnås ska systemet i möjligaste mån på lämpligt sätt underrätta spridare och användare om sannolikheten för felaktigheter och inexaktheter,

| e) | utvecklas, sprids och används på ett enkelt förklarbart sätt så att det säkerställs att teknikens tekniska processer kan ses över, |
| --- | --- |

e)

utvecklas, sprids och används på ett enkelt förklarbart sätt så att det säkerställs att teknikens tekniska processer kan ses över,

| f) | utvecklas, sprids och används på ett sådant sätt att användarna blir upplysta om att de interagerar med system baserade på artificiell intelligens, med en lämplig och heltäckande redogörelse för systemens kapacitet, exakthet och begränsningar riktad till utvecklare, spridare och användare av artificiell intelligens, |
| --- | --- |

f)

utvecklas, sprids och används på ett sådant sätt att användarna blir upplysta om att de interagerar med system baserade på artificiell intelligens, med en lämplig och heltäckande redogörelse för systemens kapacitet, exakthet och begränsningar riktad till utvecklare, spridare och användare av artificiell intelligens,

| g) | i enlighet med artikel 6 utvecklas, sprids och används på ett sätt som, för det fall att de säkerhetskrav som anges i leden a–g inte efterlevs, möjliggör en tillfällig inaktivering av de berörda funktionerna och en återgång till ett tidigare läge där säkra funktioner återställs. |
| --- | --- |

g)

i enlighet med artikel 6 utvecklas, sprids och används på ett sätt som, för det fall att de säkerhetskrav som anges i leden a–g inte efterlevs, möjliggör en tillfällig inaktivering av de berörda funktionerna och en återgång till ett tidigare läge där säkra funktioner återställs.

2.   I enlighet med artikel 6.1 ska den teknik som avses i punkt 1 i den här artikeln – inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik – utvecklas, spridas och användas på ett transparent och spårbart sätt så att dess beståndsdelar, processer och faser dokumenteras enligt högsta möjliga och tillämpliga standarder och så att de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18 kan bedöma om tekniken är förenlig med de skyldigheter som fastställs i denna förordning. Utvecklaren, spridaren eller användaren av denna teknik ska i synnerhet ansvara för, och kunna påvisa, att de säkerhetskrav som anges i punkt 1 har efterlevts.

3.   Utvecklaren, spridaren eller användaren av den teknik som avses i punkt 1 ska se till att de åtgärder som vidtas för att säkerställa att de säkerhetskrav som anges i punkt 1 efterlevs kan granskas av de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18 eller, i tillämpliga fall, andra nationella eller europeiska sektorsspecifika tillsynsorgan.

Artikel 9

Icke-snedvridning och icke-diskriminering

1.   Programvara, algoritmer eller data som används eller tas fram av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk och som utvecklas, sprids eller används i unionen får inte vara snedvridande och får, utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2, inte innebära diskriminering på grund av ras, kön, sexuell läggning, graviditet, funktionsnedsättning, fysiska eller genetiska särdrag, ålder, nationell minoritet, etnicitet eller socialt ursprung, språk, religion eller övertygelse, politiska åsikter eller medborgardeltagande, medborgarskap, civilstånd eller ekonomisk ställning, utbildning eller förekomst i kriminalregister.

2.   Genom undantag från punk 1, och utan att det påverkar tillämpningen av unionsrätten i fråga om olaglig diskriminering, kan särbehandling av personer eller grupper av personer vara berättigad endast om det föreligger ett objektivt, rimligt och legitimt syfte som är både proportionerligt och nödvändigt i så måtto att det inte finns något alternativ som skulle innebära ett mindre ingrepp i principen om likabehandling.

Artikel 10

Socialt ansvar och jämställdhet

All artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk – inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik – som utvecklas, sprids och används i unionen ska utvecklas, spridas och användas i enlighet med unionens relevanta lagstiftning, principer och värden på ett sätt som inte innebär ett ingrepp i val eller bidrar till spridning av desinformation, respekterar arbetstagarnas rättigheter, främjar utbildning av hög kvalitet och digital kompetens, inte ökar klyftan mellan könen genom att förhindra lika möjligheter för alla och inte inkräktar på immateriella rättigheter och eventuella begränsningar eller undantag till dessa.

Artikel 11

Miljöhållbarhet

All artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk – inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik – ska bedömas med avseende på dess miljöhållbarhet av de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18, eller, i tillämpliga fall, andra nationella eller europeiska sektorsspecifika tillsynsorgan, för att säkerställa att åtgärder vidtas för att mildra och avhjälpa dess allmänna inverkan på naturresurser, energiförbrukning, avfallsproduktion, koldioxidavtryck, klimatförändringar och miljöförstöring i syfte att säkerställa efterlevnaden av tillämplig unionsrätt eller nationell rätt samt alla andra internationella miljöåtaganden som unionen har gjort.

Artikel 12

Personlig integritet och skydd av personuppgifter

Användning och insamling av biometriska uppgifter för fjärridentifiering på offentlig plats, genom exempelvis biometri eller ansiktsigenkänning, innebär specifika risker för de grundläggande rättigheterna, och denna teknik ska spridas eller användas av medlemsstaternas offentliga myndigheter endast för tungt vägande ändamål av allmänt intresse. Dessa myndigheter ska säkerställa att sådan spridning eller användning redovisas öppet för allmänheten och är proportionell, målinriktad, begränsad till specifika mål och platser samt tidsbegränsad, i enlighet med unionsrätten och nationell rätt, särskilt förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG, och sker med vederbörlig hänsyn till människans värdighet och självbestämmande och de grundläggande rättigheter som fastställs i stadgan, nämligen rätten till personlig integritet och skydd av personuppgifter.

Artikel 13

Rätt till gottgörelse

Varje fysisk eller juridisk person ska ha rätt att söka gottgörelse för skada som orsakats av utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk – inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik – i strid med unionsrätten och de skyldigheter som fastställs i denna förordning.

Artikel 14

Riskbedömning

1.   Vid tillämpningen av denna förordning ska artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik – inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik – betraktas som högriskteknik om utvecklingen, spridningen eller användningen av den medför en betydande risk att orsaka skada som kan förväntas uppkomma för enskilda personer eller samhället i strid med de grundläggande rättigheter och säkerhetsbestämmelser som fastställs i unionsrätten, efter en riskbedömning baserad på objektiva kriterier såsom teknikens specifika användningsområde eller ändamål, i vilken sektor den utvecklas, sprids eller används samt hur allvarlig den eventuella skadan är.

2.   Utan att det påverkar tillämplig sektorsspecifik lagstiftning ska riskbedömningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik – inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik – utföras i enlighet med de objektiva kriterier som föreskrivs i punkt 1 i denna artikel och i den uttömmande och kumulativa förteckning som anges i bilagan till denna förordning, av de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18, under samordning av kommissionen och/eller andra relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses för detta ändamål inom ramen för samarbetet.

3.   I samarbete med de nationella tillsynsmyndigheter som avses i punkt 2 ska kommissionen, genom delegerade akter i enlighet med artikel 20, upprätta och därefter uppdatera en gemensam förteckning över högrisktekniker som identifierats inom unionen.

4.   Kommissionen ska också, genom delegerade akter i enlighet med artikel20, regelbundet uppdatera den förteckning som föreskrivs i bilagan till denna förordning.

Artikel 15

Bedömning av efterlevnaden

1.   Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk ska bli föremål för en bedömning av efterlevnaden av de skyldigheter som anges i artiklarna 6–12 i denna förordning samt efterföljande övervakning, vilka båda ska utföras av de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18, under samordning av kommissionen och/eller andra relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses för detta ändamål.

2.   Programvara, algoritmer eller data som används eller tas fram av högriskteknik som har bedömts uppfylla de skyldigheter som anges i denna förordning enligt punkt 1 ska också anses uppfylla dessa skyldigheter, såvida inte den berörda nationella tillsynsmyndigheten beslutar att göra en bedömning på eget initiativ eller på begäran av utvecklaren, spridaren eller användaren.

3.   Utan att det påverkar sektorsspecifik lagstiftning ska kommissionen, och/eller berörda unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses specifikt för detta ändamål, senast den dag då denna förordning träder i kraft utarbeta bindande riktlinjer om vilka metoder som ska användas av de nationella tillsynsmyndigheterna för den bedömning av efterlevnaden som avses i artikel 1.

Artikel 16

Europeiskt intyg om etisk efterlevnad

1.   Om det i enlighet med artikel 15 har gjorts en positiv bedömning av efterlevnaden avseende artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, ska respektive nationell tillsynsmyndighet utfärda ett europeiskt intyg om etisk efterlevnad.

2.   Varje utvecklare, spridare eller användare av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik – inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik – som inte betraktas som högriskteknik och därför inte omfattas av de skyldigheter som anges i artiklarna 6–12 eller är föremål för den riskbedömning och bedömning av efterlevnad som föreskrivs i artiklarna 14 respektive 15, får också ansöka om intyg om efterlevnad av de skyldigheter som fastställs i denna förordning, eller en del av dem, där detta är motiverat på grund av den berörda teknikens natur enligt de nationella tillsynsmyndigheternas beslut. Ett intyg ska utfärdas endast om en bedömning av efterlevnad har utförts av den berörda nationella tillsynsmyndigheten och denna bedömning är positiv.

3.   För utfärdandet av det intyg som avses i punkt 2 ska ett ansökningsförfarande utvecklas av kommissionen och/eller andra relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses för detta ändamål.

Kapitel III

Kapitel III

Institutionell tillsyn

Institutionell tillsyn

Artikel 17

Styrningsstandarder och riktlinjer för genomförandet

1.   Artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som utvecklas, sprids eller används i unionen ska följa relevanta styrningsstandarder som fastställts i enlighet med unionens lagstiftning, principer och värden av de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18 i enlighet med unionsrätten, principer och värden, under samordning av kommissionen och/eller relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses för detta ändamål och i samråd med berörda parter.

2.   De standarder som avses i punkt 1 ska inbegripa icke-bindande riktlinjer för genomförandet avseende metoderna för utvecklarnas, spridarnas och användarnas efterlevnad av denna förordning och ska offentliggöras senast den dag då denna förordning träder i kraft.

3.   Data som används eller tas fram av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som utvecklas, sprids eller används i unionen ska hanteras av utvecklare, spridare och användare i enlighet med relevanta regler och standarder som används på nationell nivå, inom unionen, av andra europeiska organisationer samt på internationell nivå, liksom relevanta bransch- och affärsregler. Utvecklare och spridare ska i synnerhet, där så är möjligt, utföra kvalitetskontroller av de externa datakällor som används av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik och införa tillsynsmekanismer för sin insamling, lagring, behandling och användning av data.

4.   Utan att det påverkar portabilitetsrättigheter och rättigheter för personer vars användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik har genererat data ska insamling, lagring, behandling och delning av samt tillgång till data som används eller tas fram av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik som utvecklas, sprids eller används i unionen ske i överensstämmelse med relevanta regler och standarder som används på nationell nivå, inom unionen, av andra europeiska organisationer samt på internationell nivå, liksom relevanta bransch- och affärsregler. Utvecklare och spridare ska i synnerhet se till att dessa regler tillämpas under utvecklingen och spridningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, genom att tydligt definiera kraven för behandling av och beviljande av tillgång till data som används eller tas fram av denna teknik, liksom behandlingens syfte, räckvidd och mottagare samt beviljandet av tillgång till sådana data, som alltid i sin helhet ska gå att granska och spåra.

Artikel 18

Tillsynsmyndigheter

1.   Varje medlemsstat ska utse en oberoende offentlig myndighet som ska ansvara för att övervaka tillämpningen av denna förordning (tillsynsmyndighet) och för utförandet av de riskbedömningar och bedömningar av efterlevnad samt det utfärdande av intyg som föreskrivs i artiklarna 14, 15 och 16, utan att det påverkar sektorsspecifik lagstiftning.

2.   Varje nationell tillsynsmyndighet ska bidra till en enhetlig tillämpning av denna förordning i hela unionen. För detta ändamål ska tillsynsmyndigheterna i varje medlemsstat samarbeta med varandra, kommissionen och/eller andra berörda unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses för detta ändamål.

3.   Varje nationell tillsynsmyndighet ska fungera som första kontaktpunkt vid misstanke om överträdelse av de etiska principer och rättsliga skyldigheter som fastställs i denna förordning, inbegripet diskriminerande behandling eller kränkning av andra rättigheter, till följd av utvecklingen, spridningen eller användningen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik. I sådana fall ska respektive nationell tillsynsmyndighet utföra en bedömning av efterlevnaden i syfte att stödja medborgarnas rätt till prövning och gottgörelse.

4.   Varje nationell tillsynsmyndighet ska ansvara för att övervaka tillämpningen av de relevanta nationella, europeiska och internationella regler och standarder som avses i artikel 17 på artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, bland annat genom att samarbeta med så många berörda parter som möjligt. För detta ändamål ska tillsynsmyndigheterna i varje medlemsstat tillhandahålla ett forum för regelbundet utbyte med och mellan berörda parter från den akademiska världen, forskarvärlden, branschen och det civila samhället.

5.   Varje nationell tillsynsmyndighet ska ge professionell och administrativ vägledning och stöd rörande det allmänna genomförandet av den unionslagstiftning som är tillämplig på artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik samt de etiska principer som fastställs i denna förordning, särskilt åt relevanta organisationer som ägnar sig åt forskning och utveckling samt små och medelstora företag eller uppstartsföretag.

6.   Varje medlemsstat ska senast den ... [EUT: ett år efter ikraftträdandet] till kommissionen anmäla de rättsliga bestämmelser som den antar i enlighet med denna artikel, och utan dröjsmål alla efterföljande ändringar som påverkar dem.

7.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de etiska principer och rättsliga skyldigheter som fastställs i denna förordning genomförs. Medlemsstaterna ska stödja berörda parter och det civila samhället, både på unionsnivå och på nationell nivå, i deras insatser för att säkerställa ett snabbt, etiskt och välgrundat bemötande av de nya möjligheter och utmaningar, särskilt gränsöverskridande sådana, som uppstår till följd av den tekniska utvecklingen i fråga om artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik.

Artikel 19

Rapportering av överträdelser och skydd för personer som rapporterar om överträdelser

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 (6) ska tillämpas på rapportering av överträdelser av denna förordning och skydd för personer som rapporterar om sådana överträdelser.

Artikel 20

Samordning på unionsnivå

1.   Kommissionen och/eller relevanta unionsinstitutioner, unionsorgan och unionsbyråer som kan komma att utses i detta sammanhang ska ha följande uppgifter:

| — | Säkerställa en konsekvent riskbedömning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik enligt vad som avses i artikel 14, som ska utföras av de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18 på grundval av de gemensamma objektiva kriterier som anges i artikel 8.1 och i den förteckning över högrisksektorer och användningsområden eller ändamål med hög risk som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

—

Säkerställa en konsekvent riskbedömning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik enligt vad som avses i artikel 14, som ska utföras av de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18 på grundval av de gemensamma objektiva kriterier som anges i artikel 8.1 och i den förteckning över högrisksektorer och användningsområden eller ändamål med hög risk som anges i bilagan till denna förordning.

| — | Notera den bedömning av efterlevnad och efterföljande övervakning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk som avses i artikel 15 och som ska utföras av de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18. |
| --- | --- |

—

Notera den bedömning av efterlevnad och efterföljande övervakning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik med hög risk som avses i artikel 15 och som ska utföras av de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18.

| — | Utveckla ansökningsförfarandet för det intyg som avses i artikel 16 och som ska utfärdas av de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18. |
| --- | --- |

—

Utveckla ansökningsförfarandet för det intyg som avses i artikel 16 och som ska utfärdas av de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18.

| — | Utan att det påverkar tillämpningen av sektorsspecifik lagstiftning utarbeta de bindande riktlinjer som avses i artikel 17.4 om de metoder som ska användas av de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18. |
| --- | --- |

—

Utan att det påverkar tillämpningen av sektorsspecifik lagstiftning utarbeta de bindande riktlinjer som avses i artikel 17.4 om de metoder som ska användas av de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18.

| — | Samordna det fastställande av de relevanta styrningsstandarder som avses i artikel 17 som ska utföras av de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18, inbegripet icke-bindande riktlinjer för genomförandet för utvecklare, spridare och användare avseende metoderna för efterlevnad av denna förordning. |
| --- | --- |

—

Samordna det fastställande av de relevanta styrningsstandarder som avses i artikel 17 som ska utföras av de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18, inbegripet icke-bindande riktlinjer för genomförandet för utvecklare, spridare och användare avseende metoderna för efterlevnad av denna förordning.

| — | Samarbeta med de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18 när det gäller deras bidrag till en enhetlig tillämpning av denna förordning i hela unionen i enlighet med artikel 18.2. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18 när det gäller deras bidrag till en enhetlig tillämpning av denna förordning i hela unionen i enlighet med artikel 18.2.

| — | Fungera som ett kompetenscentrum genom att främja utbyte av information om artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik och stödja utvecklingen av en gemensam förståelse på den inre marknaden, utfärda ytterligare vägledning, yttranden och sakkunskap till de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18, övervaka genomförandet av relevant unionsrätt, fastställa standarder för bästa praxis och vid behov utfärda rekommendationer för regleringsåtgärder. I samband med detta bör man samarbeta med så många berörda parter som möjligt och se till att sammansättningen av beslutsnivåerna säkerställer mångfald och jämställdhet. |
| --- | --- |

—

Fungera som ett kompetenscentrum genom att främja utbyte av information om artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik och stödja utvecklingen av en gemensam förståelse på den inre marknaden, utfärda ytterligare vägledning, yttranden och sakkunskap till de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 18, övervaka genomförandet av relevant unionsrätt, fastställa standarder för bästa praxis och vid behov utfärda rekommendationer för regleringsåtgärder. I samband med detta bör man samarbeta med så många berörda parter som möjligt och se till att sammansättningen av beslutsnivåerna säkerställer mångfald och jämställdhet.

| — | Stå värd för en arbetsgrupp för säkerhet och försvar som ska undersöka politiska frågor och investeringsfrågor som specifikt rör en etisk användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik på säkerhets- och försvarsområdet. |
| --- | --- |

—

Stå värd för en arbetsgrupp för säkerhet och försvar som ska undersöka politiska frågor och investeringsfrågor som specifikt rör en etisk användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik på säkerhets- och försvarsområdet.

Artikel 21

Utövande av delegering

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 14.3 och 14.4 ska ges till kommissionen i en period på fem år från den [dag då denna förordning träder i kraft].

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 14.3 och 14.4 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning eller vid ett senare datum som anges i beslutet. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 14.3 och 14.4 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den inom en period på tre månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med tre månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 22

Ändring av direktiv (EU) 2019/1937

Direktiv (EU) 2019/1937 ska ändras på följande sätt:

| (1) | I artikel 2.1 ska följande led läggas till:






  ”xi) | Utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik.” |
| --- | --- | --- |

(1)

I artikel 2.1 ska följande led läggas till:

”xi)

Utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik.”

| (2) | I del I i bilagan ska följande led läggas till:






  ”K. | Artikel 2.1 a xi – utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik.






  ’xxi) | Europaparlamentets och rådets förordning [XXX] om etiska principer för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik’.” |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

I del I i bilagan ska följande led läggas till:

”K.

Artikel 2.1 a xi – utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik.

’xxi)

Europaparlamentets och rådets förordning [XXX] om etiska principer för utveckling, spridning och användning av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik’.”

Artikel 23

Översyn

Kommissionen ska regelbundet se över utvecklingen av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik, inbegripet programvara, algoritmer och data som används eller tas fram av sådan teknik, och ska senast den ... [EUT: ett år efter ikraftträdandet], och därefter vart tredje år, lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om tillämpningen av denna förordning, inbegripet en bedömning av en eventuell ändring av förordningens tillämpningsområde.”

Artikel 24

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den XX.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

Uttömmande och kumulativ förteckning över högrisksektorer och användningsområden eller ändamål med hög risk vilka medför en risk för kränkning av grundläggande rättigheter och brott mot säkerhetsbestämmelser

| Högrisksektorer | — | Sysselsättning |
| --- | --- | --- |

Högrisksektorer

—

Sysselsättning

| — | Utbildning |
| --- | --- |

—

Utbildning

| — | Hälso- och sjukvård |
| --- | --- |

—

Hälso- och sjukvård

| — | Transporter |
| --- | --- |

—

Transporter

| — | Energi |
| --- | --- |

—

Energi

| — | Offentlig sektor (asyl, migration, gränskontroller, rättsväsen och socialförsäkringstjänster) |
| --- | --- |

—

Offentlig sektor (asyl, migration, gränskontroller, rättsväsen och socialförsäkringstjänster)

| — | Försvar och säkerhet |
| --- | --- |

—

Försvar och säkerhet

| — | Finans, bank, försäkring |
| --- | --- |

—

Finans, bank, försäkring

Användningsområden eller ändamål med hög risk

| — | Rekrytering |
| --- | --- |

—

Rekrytering

| — | Betygsättning och bedömning av studerande |
| --- | --- |

—

Betygsättning och bedömning av studerande

| — | Tilldelning av offentliga medel |
| --- | --- |

—

Tilldelning av offentliga medel

| — | Beviljande av lån |
| --- | --- |

—

Beviljande av lån

| — | Värdepappershandel, mäklarverksamhet, beskattning osv. |
| --- | --- |

—

Värdepappershandel, mäklarverksamhet, beskattning osv.

| — | Medicinska behandlingar och förfaranden |
| --- | --- |

—

Medicinska behandlingar och förfaranden

| — | Valprocesser och politiska kampanjer |
| --- | --- |

—

Valprocesser och politiska kampanjer

| — | Beslut inom den offentliga sektorn som har en betydande och direkt inverkan på fysiska eller juridiska personers rättigheter och skyldigheter |
| --- | --- |

—

Beslut inom den offentliga sektorn som har en betydande och direkt inverkan på fysiska eller juridiska personers rättigheter och skyldigheter

| — | Automatiserad körning |
| --- | --- |

—

Automatiserad körning

| — | Trafikledning |
| --- | --- |

—

Trafikledning

| — | Autonoma militära system |
| --- | --- |

—

Autonoma militära system

| — | Produktion och distribution av energi |
| --- | --- |

—

Produktion och distribution av energi

| — | Avfallshantering |
| --- | --- |

—

Avfallshantering

| — | Begränsning av utsläpp |
| --- | --- |

—

Begränsning av utsläpp

---

(1)  För fordonsstyrning har sex nivåer av automatisering av körning föreslagits i SAE:s internationella standard J3016, vilken senast uppdaterats under 2018 till J3016_201806. https://www.sae.org/standards/content/j3016_201806/

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

3

(4)  Definition såsom i kommissionens meddelande COM(2018)0237, 25.4.2018, s. 1, anpassad.

4

(5)  Från definitionen på industrirobotar i ISO 8373.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

6

---

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/107 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/107

---

P9_TA(2020)0276

Skadeståndsordning för artificiell intelligens

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en skadeståndsordning för artificiell intelligens (2020/2014(INL))

(2021/C 404/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 114 och 169 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 114 och 169 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets direktiv 85/374/EEG av den 25 juli 1985 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister (1) (Direktivet om produktansvar), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 85/374/EEG av den 25 juli 1985 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister (1) (Direktivet om produktansvar),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (direktivet om otillbörliga affärsmetoder) (2) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter (3), liksom andra konsumentskyddsregler, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (direktivet om otillbörliga affärsmetoder) (2) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/83/EU av den 25 oktober 2011 om konsumenträttigheter (3), liksom andra konsumentskyddsregler,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om veterinärmedicinska läkemedel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om veterinärmedicinska läkemedel (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2018/1488 av den 28 september 2018 om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2018/1488 av den 28 september 2018 om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/770 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/770 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster (6),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning och riktlinjerna för bättre lagstiftning (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning och riktlinjerna för bättre lagstiftning (7),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 6 juni 2018 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 6 juni 2018 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018)0434),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 april 2018Artificiell intelligens för Europa (COM(2018)0237), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 april 2018Artificiell intelligens för Europa (COM(2018)0237),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2018Samordnad plan om artificiell intelligens (COM(2018)0795), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2018Samordnad plan om artificiell intelligens (COM(2018)0795),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 april 2019Att skapa förtroende för människocentrerad artificiell intelligens (COM(2019)0168), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 april 2019Att skapa förtroende för människocentrerad artificiell intelligens (COM(2019)0168),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 19 februari 2020 till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Konsekvenser för säkerhet och ansvar när det gäller artificiell intelligens, sakernas internet och robotteknik (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 19 februari 2020 till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Konsekvenser för säkerhet och ansvar när det gäller artificiell intelligens, sakernas internet och robotteknik (COM(2020)0064),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020 om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020 om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 över digitalisering av den europeiska industrin (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 juni 2017 över digitalisering av den europeiska industrin (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om en övergripande europeisk industripolitik för artificiell intelligens och robotteknik (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2020 angående automatiserat beslutsfattande: att säkerställa konsumentskydd och fri rörlighet för varor och tjänster (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2020 angående automatiserat beslutsfattande: att säkerställa konsumentskydd och fri rörlighet för varor och tjänster (12),

| — | med beaktande av rapporten av den 8 april 2019 från kommissionens högnivåexpertgrupp för AI-frågor Ethics Guidelines for Trustworthy AI (etiska riktlinjer för tillförlitlig AI), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 8 april 2019 från kommissionens högnivåexpertgrupp för AI-frågor Ethics Guidelines for Trustworthy AI (etiska riktlinjer för tillförlitlig AI),

| — | med beaktande av rapporten av den 8 april 2019 från kommissionens högnivåexpertgrupp för AI-frågor A definition of AI: Main Capabilities and Disciplines (en definition av AI: främsta resurser och discipliner), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 8 april 2019 från kommissionens högnivåexpertgrupp för AI-frågor A definition of AI: Main Capabilities and Disciplines (en definition av AI: främsta resurser och discipliner),

| — | med beaktande av rapporten av den 26 juni 2019 från kommissionens högnivåexpertgrupp för AI-frågor Policy and investment recommendations for trustworthy AI (rekommendationer om politik och investeringar med avseende på tillförlitlig AI), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 26 juni 2019 från kommissionens högnivåexpertgrupp för AI-frågor Policy and investment recommendations for trustworthy AI (rekommendationer om politik och investeringar med avseende på tillförlitlig AI),

| — | med beaktande av rapporten av den 21 november 2019 från kommissionens expertgrupp för ansvarsfrågor och ny teknik Liability for artificial intelligence and other emerging digital technologies (skadeståndsansvar för artificiell intelligens och annan ny digital teknik), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 21 november 2019 från kommissionens expertgrupp för ansvarsfrågor och ny teknik Liability for artificial intelligence and other emerging digital technologies (skadeståndsansvar för artificiell intelligens och annan ny digital teknik),

| — | med beaktande av studien med en bedömning av det europeiska mervärdet från utredningstjänstens enhet för europeiskt mervärde Skadeståndsordning för artificiell intelligens: Bedömning av det europeiska mervärdet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien med en bedömning av det europeiska mervärdet från utredningstjänstens enhet för europeiskt mervärde Skadeståndsordning för artificiell intelligens: Bedömning av det europeiska mervärdet (13),

| — | med beaktande av Stoa-policydokumentet från juni 2016 om rättsliga och etiska överväganden kring robotteknik, offentliggjort av Europaparlamentets utredningstjänst (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Stoa-policydokumentet från juni 2016 om rättsliga och etiska överväganden kring robotteknik, offentliggjort av Europaparlamentets utredningstjänst (14),

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets generaldirektorat för EU-intern politik till utskottet för rättsliga frågor European Civil Law Rules in Robotics (europeiska civilrättsliga bestämmelser om robotteknik), offentliggjord i oktober 2016 (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets generaldirektorat för EU-intern politik till utskottet för rättsliga frågor European Civil Law Rules in Robotics (europeiska civilrättsliga bestämmelser om robotteknik), offentliggjord i oktober 2016 (15),

| — | med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för transport och turism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för transport och turism,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0178/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0178/2020), och av följande skäl:

| A. | Begreppet ”ansvar” spelar en viktig dubbel roll i vårt dagliga liv: dels säkerställer det att en person som lidit skada har rätt att begära och att motta ersättning från den part som bevisligen är ansvarig för skadan, dels ger det fysiska och juridiska personer ekonomiska incitament att undvika att över huvud taget orsaka skada, eller att genom sitt beteende räkna med risken att bli tvungen att betala ersättning. |
| --- | --- |

A.

Begreppet ”ansvar” spelar en viktig dubbel roll i vårt dagliga liv: dels säkerställer det att en person som lidit skada har rätt att begära och att motta ersättning från den part som bevisligen är ansvarig för skadan, dels ger det fysiska och juridiska personer ekonomiska incitament att undvika att över huvud taget orsaka skada, eller att genom sitt beteende räkna med risken att bli tvungen att betala ersättning.

| B. | En framtidsinriktad rättslig ram för skadeståndsansvar måste skapa förtroende för produkters och tjänsters säkerhet, tillförlitlighet och enhetlighet, även inom digital teknik, för att uppnå balans mellan ett effektivt och rättvist skydd för eventuella skadelidande och samtidigt ge tillräckligt med utrymme för att göra det möjligt för företag, särskilt små och medelstora företag, att utveckla ny teknik, nya produkter eller nya tjänster. Detta kommer att bidra till att bygga upp förtroende och skapa stabilitet för investeringar. Det slutliga målet för varje ansvarsram bör vara att skapa rättslig säkerhet för alla parter, oavsett om det handlar om tillverkaren, operatören, den drabbade personen eller någon annan tredje part. |
| --- | --- |

B.

En framtidsinriktad rättslig ram för skadeståndsansvar måste skapa förtroende för produkters och tjänsters säkerhet, tillförlitlighet och enhetlighet, även inom digital teknik, för att uppnå balans mellan ett effektivt och rättvist skydd för eventuella skadelidande och samtidigt ge tillräckligt med utrymme för att göra det möjligt för företag, särskilt små och medelstora företag, att utveckla ny teknik, nya produkter eller nya tjänster. Detta kommer att bidra till att bygga upp förtroende och skapa stabilitet för investeringar. Det slutliga målet för varje ansvarsram bör vara att skapa rättslig säkerhet för alla parter, oavsett om det handlar om tillverkaren, operatören, den drabbade personen eller någon annan tredje part.

| C. | En medlemsstats rättssystem kan justera sina regler om ansvarsskyldighet för vissa aktörer eller göra dem striktare för viss verksamhet. Strikt ansvar innebär att en part kan hållas ansvarig även om det inte har begåtts något fel. I många nationella skadeståndslagar hålls svaranden strikt ansvarig om en risk som svaranden har orsakat för allmänheten, till exempel genom bilar eller farlig verksamhet, eller som han eller hon inte kan kontrollera, exempelvis djur, medför skada. |
| --- | --- |

C.

En medlemsstats rättssystem kan justera sina regler om ansvarsskyldighet för vissa aktörer eller göra dem striktare för viss verksamhet. Strikt ansvar innebär att en part kan hållas ansvarig även om det inte har begåtts något fel. I många nationella skadeståndslagar hålls svaranden strikt ansvarig om en risk som svaranden har orsakat för allmänheten, till exempel genom bilar eller farlig verksamhet, eller som han eller hon inte kan kontrollera, exempelvis djur, medför skada.

| D. | Varje framtida unionslagstiftning som har som mål att uttryckligen fördela ansvaret för system för artificiell intelligens (AI) bör föregås av analyser och samråd med medlemsstaterna om huruvida den föreslagna rättsakten är förenlig med ekonomiska, rättsliga och sociala villkor. |
| --- | --- |

D.

Varje framtida unionslagstiftning som har som mål att uttryckligen fördela ansvaret för system för artificiell intelligens (AI) bör föregås av analyser och samråd med medlemsstaterna om huruvida den föreslagna rättsakten är förenlig med ekonomiska, rättsliga och sociala villkor.

| E. | Frågan om en skadeståndsordning för AI bör vara föremål för en bred offentlig debatt, med beaktande av alla berörda intressen, särskilt de etiska, rättsliga, ekonomiska och sociala aspekterna, för att undvika missförstånd och omotiverad rädsla som sådan teknik kan orsaka bland medborgarna. En noggrann undersökning av konsekvenserna av ett eventuellt nytt regelverk för alla aktörer via en konsekvensbedömning bör vara en förutsättning för ytterligare lagstiftningsåtgärder. |
| --- | --- |

E.

Frågan om en skadeståndsordning för AI bör vara föremål för en bred offentlig debatt, med beaktande av alla berörda intressen, särskilt de etiska, rättsliga, ekonomiska och sociala aspekterna, för att undvika missförstånd och omotiverad rädsla som sådan teknik kan orsaka bland medborgarna. En noggrann undersökning av konsekvenserna av ett eventuellt nytt regelverk för alla aktörer via en konsekvensbedömning bör vara en förutsättning för ytterligare lagstiftningsåtgärder.

| F. | Begreppet AI-system omfattar en stor grupp olika tekniker, bland annat enkel statistik, maskininlärning och djupinlärning. |
| --- | --- |

F.

Begreppet AI-system omfattar en stor grupp olika tekniker, bland annat enkel statistik, maskininlärning och djupinlärning.

| G. | Med termen ”automatiserat beslutsfattande” skulle man kunna undvika eventuella tvetydigheter hos termen AI. ”Automatiserat beslutsfattande” innebär att en användare inledningsvis delegerar ett beslut, helt eller delvis, till en enhet genom att använda programvara eller en tjänst. Denna enhet använder sedan i sin tur automatiskt verkställda beslutsmodeller för att utföra en åtgärd för en användares räkning eller för att informera om användarens beslut vid utförandet av en åtgärd. |
| --- | --- |

G.

Med termen ”automatiserat beslutsfattande” skulle man kunna undvika eventuella tvetydigheter hos termen AI. ”Automatiserat beslutsfattande” innebär att en användare inledningsvis delegerar ett beslut, helt eller delvis, till en enhet genom att använda programvara eller en tjänst. Denna enhet använder sedan i sin tur automatiskt verkställda beslutsmodeller för att utföra en åtgärd för en användares räkning eller för att informera om användarens beslut vid utförandet av en åtgärd.

| H. | Vissa AI-system utgör betydande rättsliga utmaningar för den befintliga ansvarsramen och kan leda till situationer där bristen på insyn i dem kan göra det ytterst kostsamt eller till och med omöjligt att fastställa vem som hade kontroll över risken med det berörda AI-systemet eller vilken kod eller vilka indata eller uppgifter som i slutändan orsakade den skadliga driften. Denna faktor kan göra det svårare att fastställa sambandet mellan skadan och det beteende som orsakar den, vilket kan leda till att offren inte får tillräcklig ersättning. |
| --- | --- |

H.

Vissa AI-system utgör betydande rättsliga utmaningar för den befintliga ansvarsramen och kan leda till situationer där bristen på insyn i dem kan göra det ytterst kostsamt eller till och med omöjligt att fastställa vem som hade kontroll över risken med det berörda AI-systemet eller vilken kod eller vilka indata eller uppgifter som i slutändan orsakade den skadliga driften. Denna faktor kan göra det svårare att fastställa sambandet mellan skadan och det beteende som orsakar den, vilket kan leda till att offren inte får tillräcklig ersättning.

| I. | De rättsliga utmaningarna orsakas också av konnektiviteten mellan ett AI-system och andra AI-system och icke-AI-system, deras beroende av externa data, deras sårbarhet för brott mot cybersäkerheten och utformningen av alltmer autonoma AI-system som bland annat utnyttjar maskininlärnings- och djupinlärningsförmåga. |
| --- | --- |

I.

De rättsliga utmaningarna orsakas också av konnektiviteten mellan ett AI-system och andra AI-system och icke-AI-system, deras beroende av externa data, deras sårbarhet för brott mot cybersäkerheten och utformningen av alltmer autonoma AI-system som bland annat utnyttjar maskininlärnings- och djupinlärningsförmåga.

| J. | Sunda etiska normer för AI-system i kombination med solida och rättvisa ersättningsförfaranden kan bidra till att bemöta dessa rättsliga utmaningar och undanröja risken för att användarna blir mindre villiga att acceptera ny teknik. Rättvisa ersättningsförfaranden innebär att varje person som lidit skada på grund av AI-system eller vars egendomsskada orsakats av AI-system bör ha samma skyddsnivå som i fall där ett AI-system inte är involverat. Användaren måste vara säker på att eventuella skador som orsakas av system som använder AI täcks av en lämplig försäkring och att det finns en tydlig rättslig möjlighet till prövning. |
| --- | --- |

J.

Sunda etiska normer för AI-system i kombination med solida och rättvisa ersättningsförfaranden kan bidra till att bemöta dessa rättsliga utmaningar och undanröja risken för att användarna blir mindre villiga att acceptera ny teknik. Rättvisa ersättningsförfaranden innebär att varje person som lidit skada på grund av AI-system eller vars egendomsskada orsakats av AI-system bör ha samma skyddsnivå som i fall där ett AI-system inte är involverat. Användaren måste vara säker på att eventuella skador som orsakas av system som använder AI täcks av en lämplig försäkring och att det finns en tydlig rättslig möjlighet till prövning.

| K. | Rättssäkerhet är också en nödvändig förutsättning för en dynamisk utveckling och innovation av AI-baserad teknik, särskilt för nystartade företag, mikroföretag samt små och medelstora företag, och för dess praktiska tillämpning i det dagliga livet. Den avgörande roll som dessa nystartade företag, mikroföretag samt små och medelstora företag spelar, framför allt i den europeiska ekonomin, motiverar en strikt proportionerlig strategi för att göra det möjligt för dem att utvecklas och vara nyskapande. |
| --- | --- |

K.

Rättssäkerhet är också en nödvändig förutsättning för en dynamisk utveckling och innovation av AI-baserad teknik, särskilt för nystartade företag, mikroföretag samt små och medelstora företag, och för dess praktiska tillämpning i det dagliga livet. Den avgörande roll som dessa nystartade företag, mikroföretag samt små och medelstora företag spelar, framför allt i den europeiska ekonomin, motiverar en strikt proportionerlig strategi för att göra det möjligt för dem att utvecklas och vara nyskapande.

| L. | Den mångfald av AI-system och de många olika risker som tekniken innebär försvårar insatserna för att hitta en enda lösning som är lämplig för hela riskspektrumet. I detta avseende bör man anta en strategi där experiment, pilotprojekt och regulatoriska sandlådor används för att vid behov ta fram proportionerliga och evidensbaserade lösningar som tar itu med specifika situationer och sektorer. |
| --- | --- |

L.

Den mångfald av AI-system och de många olika risker som tekniken innebär försvårar insatserna för att hitta en enda lösning som är lämplig för hela riskspektrumet. I detta avseende bör man anta en strategi där experiment, pilotprojekt och regulatoriska sandlådor används för att vid behov ta fram proportionerliga och evidensbaserade lösningar som tar itu med specifika situationer och sektorer.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet anser att utmaningen i samband med införandet av AI-system i samhället, på arbetsplatsen och i näringslivet är en av de viktigaste frågorna på den aktuella politiska dagordningen. AI-baserad teknik skulle kunna och bör sträva efter att förbättra våra liv inom nästan alla sektorer, från den personliga sfären – exempelvis transportsektorn, individanpassad utbildning, stöd till utsatta personer, träningsprogram och kreditbestämmelser – till arbetsmiljön, exempelvis avlastning från omständliga och enformiga uppgifter, och till globala utmaningar såsom klimatförändringar, hälso- och sjukvård, kost och logistik. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är fast övertygat om att det är avgörande med enhetlig, principbaserad och framtidssäkrad lagstiftning i hela EU för samtliga AI-system, för att fördelarna med dessa system ska kunna utnyttjas effektivt, eventuellt missbruk av dem förhindras samt regleringsmässig fragmentering i unionen undvikas. Även om sektorsspecifika bestämmelser för det breda spektrumet av möjliga tillämpningar enligt parlamentet är att föredra, verkar det nödvändigt med en övergripande och harmoniserad rättslig ram som bygger på gemensamma principer för att säkerställa klarhet angående rättsläget, fastställa likvärdiga standarder i hela unionen och för att effektivt skydda våra europeiska värden och medborgarnas rättigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att den digitala inre marknaden måste harmoniseras fullt ut, eftersom den digitala sfären kännetecknas av en snabb gränsöverskridande dynamik och internationella dataflöden. Parlamentet anser att konsekventa och gemensamma regler i linje med en kultur av nyskapande är det enda sättet för unionen att uppnå målen att upprätthålla unionens digitala suveränitet och främja digital innovation i Europa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den globala AI-kapplöpningen redan pågår och att unionen bör spela en ledande roll i den genom att utnyttja sin vetenskapliga och tekniska potential. Parlamentet betonar med eftertryck att den tekniska utvecklingen inte får underminera skyddet av användarna mot skador som kan orsakas av apparater och system som använder AI. Parlamentet uppmuntrar främjandet av unionens normer för skadeståndsansvar på internationell nivå. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet är fast övertygat om att de nya gemensamma reglerna för AI-system enbart bör fastställas genom en förordning. Frågan om ansvar i samband med skador som orsakats av ett AI-system är enligt parlamentet en av de viktigaste aspekterna som måste hanteras inom denna ram. |
| --- | --- |

5.

Ansvarsskyldighet och artificiell intelligens

| 6. | Europaparlamentet anser att det inte behövs någon fullständig översyn av de välfungerande ansvarsordningarna, men att komplexiteten, konnektiviteten, ogenomskinligheten, sårbarheten, förmågan att modifieras genom uppdateringar, kapaciteten för självinlärning och AI-systemens potentiella autonomi, liksom de många aktörer som är involverade, ändå utgör en avsevärd utmaning för effektiviteten i ansvarsramens bestämmelser på unionsnivå och nationell nivå. Parlamentet anser att särskilda och samordnade justeringar av ansvarsordningarna är nödvändiga för att undvika en situation där personer som lider skada eller vars egendom skadas blir utan ersättning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att alla fysiska eller virtuella aktiviteter, anordningar eller processer som drivs av AI-system tekniskt kan vara en direkt eller indirekt orsak till skada, men att de ändå nästan alltid är resultatet av att någon utvecklar, sprider eller ingriper i systemen. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att det inte är nödvändigt att ge AI-system status som juridisk person. Parlamentet anser att AI-systemens brist på insyn och deras konnektivitet och autonomi i praktiken kan göra det mycket svårt eller till och med omöjligt att spåra specifika skadliga åtgärder från AI-systemens sida tillbaka till specifik mänsklig medverkan eller utformningsrelaterade beslut. Parlamentet påminner om att det i enlighet med allmänt accepterade ansvarsbegrepp dock är möjligt att kringgå detta hinder genom att göra de olika personer längs hela värdekedjan som orsakar, upprätthåller eller kontrollerar en risk förknippad med AI-systemet ansvarsskyldiga. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att direktivet om produktansvar i över 30 år har visat sig vara ett effektivt sätt att få ersättning för skada som orsakats av en defekt produkt, men att det ändå bör ses över för att anpassa det till den digitala världen och konfrontera de utmaningar som ny digital teknik medför, och därigenom säkerställa en hög nivå av effektivt konsumentskydd samt rättssäkerhet för konsumenter och företag, samtidigt som höga kostnader och risker för små och medelstora företag och nystartade företag undviks. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att bedöma huruvida direktivet om produktansvar borde omvandlas till en förordning, att förtydliga definitionen av ”produkter” genom att fastställa huruvida digitalt innehåll och digitala tjänster omfattas av direktivet, och att överväga att anpassa begrepp såsom ”skada”, ”defekt” och ”tillverkare”. För att det efter översynen av direktivet om produktansvar ska skapas rättslig säkerhet i hela unionen anser parlamentet att begreppet ”tillverkare” bör omfatta framställare, utvecklare, programmerare, tjänsteleverantörer och backend-operatörer. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga omvända regler om bevisbördan för skada som orsakas av ny digital teknik i tydligt definierade fall och efter en vederbörlig bedömning. Parlamentet betonar vikten av att säkerställa att den uppdaterade EU-rättsakten fortsättningsvis begränsas till klart fastställda problem för vilka det redan finns genomförbara lösningar, och att den samtidigt gör det möjligt att täcka framtida teknisk utveckling, inbegripet utveckling baserad på fri programvara med öppen källkod. Parlamentet konstaterar att direktivet om produktansvar även bör tillämpas när det gäller skadeståndsanspråk gentemot en tillverkare av ett defekt AI-system, om detta system klassificeras som en produkt enligt det direktivet. Parlamentet betonar att varje form av uppdatering av ramen för produktansvar bör gå hand i hand med uppdateringen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (16) för att säkerställa att AI-system integrerar principerna om inbyggd trygghet och inbyggd säkerhet som standard. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att medlemsstaternas gällande skadeståndslagstiftning med culpabaserat ansvar i de flesta fall erbjuder en tillräcklig nivå av skydd för personer som lidit skada till följd av ett ingrepp av en tredje part, exempelvis en hackare, eller vars egendom skadas av en sådan tredje part, eftersom detta ingrepp som regel utgör en culpabaserad handling. Parlamentet konstaterar att det endast i särskilda fall, bland annat i fall där tredje part inte kan spåras eller saknar finansiella medel, verkar nödvändigt att införa ansvarsregler för att komplettera befintlig nationell skadeståndsrätt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Detta betänkande bör enligt Europaparlamentet därför inriktas på skadeståndskrav gentemot operatören av ett AI-system. Parlamentet bekräftar att operatörens ansvarsskyldighet motiveras av att han eller hon kontrollerar en risk som är förknippad med AI-systemet och kan jämföras med ägaren av en bil. Parlamentet anser att AI-systemets komplexitet och konnektivitet innebär att operatören i många fall kommer att vara den första synliga kontaktpunkten för den drabbade personen. |
| --- | --- |

10.

Operatörens ansvarsskyldighet

| 11. | Europaparlamentet anser att ansvarsregler som inbegriper operatören i princip bör omfatta all drift av AI-system, oavsett var driften sker och huruvida den är fysisk eller virtuell. Parlamentet påpekar att drift på offentliga platser som utsätter många personer för en risk dock kräver ytterligare överväganden. Parlamentet anser att eventuella offer för skador ofta inte är medvetna om driften och i regel inte skulle ha några avtalsrättsliga ersättningsanspråk gentemot operatören. När en skada uppstår skulle sådana personer därmed endast ha culpabaserade skadeståndsanspråk och eventuellt ha svårigheter att bevisa fel som begåtts av operatören av AI-systemet, så att skadeståndskrav eventuellt avslås. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att operatör bör omfatta både frontend- och backend-operatörer, så länge som den senare inte omfattas av direktivet om produktansvar. Parlamentet konstaterar att ”frontend-operatör” bör definieras som den fysiska eller juridiska person som utövar en viss kontroll över en risk som är förknippad med AI-systemets drift och sätt att fungera och som drar nytta av driften. Parlamentet konstaterar att ”backend-operatör” bör definieras som den fysiska eller juridiska person som fortlöpande definierar teknikens egenskaper, tillhandahåller data och väsentligt backend-stöd och som därför även utövar en viss kontroll över den risk som är förknippad med AI-systemets drift och sätt att fungera. Enligt parlamentet innebär ”att utöva kontroll” varje åtgärd från operatörens sida som påverkar driften av AI-systemet och därmed den grad i vilken operatören utsätter tredje parter för systemets eventuella risker. Parlamentet anser att sådana åtgärder när som helst kan påverka driften av ett AI-system genom att bestämma input, output eller resultat, eller kan ändra specifika funktioner eller processer inom AI-systemet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att det kan förekomma situationer med flera operatörer än en, exempelvis en backend- och en frontend-operatör. I det fallet borde samtliga operatörer enligt parlamentet vara solidariskt ansvariga, samtidigt som de har proportionerlig tillgång till rättsmedel gentemot varandra. Ansvarsfördelningen bör enligt parlamentet baseras på operatörernas respektive grad av kontroll över den risk som är förknippad med AI-systemets drift och sätt att fungera. Parlamentet anser att produkternas spårbarhet bör förbättras så att man bättre kan identifiera dem som är involverade i de olika skedena. |
| --- | --- |

13.

Olika ansvarsregler för olika risker

| 14. | Europaparlamentet inser att den typ av AI-system som operatören utövar kontroll över är en avgörande faktor för ansvar. Parlamentet konstaterar att ett AI-system som har en hög inneboende risk och som fungerar autonomt kan hota allmänheten i mycket högre grad. Parlamentet anser mot bakgrund av de rättsliga utmaningar som AI-system innebär för de befintliga ansvarsordningarna att det är rimligt att införa en strikt skadeståndsordning för sådana autonoma AI-system med hög risk. Parlamentet understryker att en sådan riskbaserad strategi – som kan omfatta flera risknivåer – bör bygga på tydliga kriterier och en ändamålsenlig definition av hög risk samt medföra rättslig förutsebarhet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att ett AI-system medför en hög risk när dess autonoma drift medför en betydande risk för att orsaka skada för en eller flera personer på ett sätt som är slumpmässigt och mer omfattande än vad som rimligtvis kan förväntas. Parlamentet anser att man vid bedömningen av om ett AI-system är högrisksystem också måste ta hänsyn till den sektor där betydande risker kan förväntas uppstå och arten av den verksamhet som bedrivs. Hur betydande denna risk är beror enligt parlamentet på samspelet mellan hur allvarlig den eventuella skadan är, sannolikheten för att risken medför skada och det sätt på vilket AI-systemet används. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet rekommenderar att alla AI-system med hög risk ska förtecknas uttömligt i en bilaga till den föreslagna förordningen. Parlamentet anser att kommissionen med tanke på den snabba tekniska utvecklingen och den tekniska expertis som krävs bör se över bilagan utan dröjsmål, men åtminstone var sjätte månad och vid behov ändra den genom en delegerad akt. Parlamentet anser att kommissionen bör samarbeta nära med en nyinrättad ständig kommitté som liknar den befintliga ständiga kommittén för prekursorer eller tekniska kommittén för motorfordon, där nationella experter från medlemsstaterna och intressenter ingår. Parlamentet anser att en balanserad sammansättning av högnivågruppen för artificiell intelligens skulle kunna tjäna som förebild för inrättandet av intressentgruppen, på så sätt att man inkluderar experter på etiska frågor samt antropologer, sociologer och specialister på psykisk hälsa. Parlamentet anser också att Europaparlamentet bör utse rådgivande experter för att bistå den nyligen inrättade ständiga kommittén med råd. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar att utvecklingen av AI-baserad teknik är oerhört dynamisk och ständigt accelererande. Parlamentet betonar att det för att säkerställa ett tillräckligt skydd för användarna behövs ett påskyndat tillvägagångssätt för att analysera nya anordningar och system som använder AI-system vilka släpps ut på den europeiska marknaden, med avseende på eventuella risker. Parlamentet rekommenderar att alla förfaranden i detta avseende bör förenklas så mycket som möjligt. Parlamentet föreslår även att kommissionens bedömning av huruvida ett AI-system utgör en hög risk bör inledas samtidigt med produktsäkerhetsbedömningen för att förhindra en situation där ett AI-system med hög risk redan är godkänt för marknaden men ännu inte har klassificerats som högrisksystem och därmed drivs utan obligatoriskt försäkringsskydd. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen bör bedöma hur den undersökande myndigheten kan få tillgång till och använda de uppgifter som samlas in, registreras eller lagras i AI-system med hög risk i syfte att samla in bevis i händelse av skada som orsakas av detta AI-system och hur spårbarheten för och granskningen av sådana uppgifter kan förbättras, samtidigt som hänsyn tas till grundläggande rättigheter och integritetsskydd. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att den föreslagna förordningen, i linje med medlemsstaternas strikta ansvarsordningar, bör omfatta brott mot de viktiga rättsligt skyddade rättigheterna till liv, hälsa, fysisk integritet och egendom, och bör ange beloppen och omfattningen av ersättningen samt preskriptionstiden. Parlamentet anser att den föreslagna förordningen även bör inbegripa betydande immateriell skada som leder till en påvisbar ekonomisk förlust över ett tröskelvärde, som harmoniserats i unionens lagstiftning om ansvarsskyldighet och som balanserar drabbade personers tillgång till rättslig prövning och andra berörda personers intressen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att omvärdera och anpassa tröskelvärdena för skador i unionsrätten. Parlamentet anser att kommissionen ingående bör analysera rättstraditionerna i alla medlemsstater och deras befintliga nationella rätt om beviljande av ersättning för immateriell skada, för att bedöma om det är nödvändigt att inkludera immateriella skador i AI-specifika rättsakter och om detta strider mot unionens befintliga rättsliga ram eller undergräver medlemsstaternas nationella rätt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet slår fast att alla aktiviteter, anordningar eller processer som drivs av AI-system vilka orsakar skada men inte förtecknas i bilagan till den föreslagna förordningen bör fortsätta att omfattas av ett culpabaserat skadeståndsansvar. Parlamentet anser att den drabbade personen ändå bör kunna åberopa en presumtion om fel från operatörens sida, och operatören bör kunna avhända sig ansvar genom att bevisa att den uppfyllt sin aktsamhetsplikt. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att ett AI-system som ännu inte har utvärderats av kommissionen och den nybildade ständiga kommittén och därför ännu inte har klassificerats som högrisksystem och inte ingår i förteckningen i bilagan till den föreslagna förordningen, ändå bör omfattas av strikt ansvar, som ett undantag från det system som föreskrivs i punkt 20, om det har orsakat upprepade incidenter som medfört allvarlig skada. Om så är fallet bör kommissionen enligt parlamentet också utan onödigt dröjsmål bedöma behovet av att se över den bilagan för att lägga till det berörda AI-systemet på förteckningen. Parlamentet anser att om kommissionen efter denna bedömning beslutar att ta med det AI-systemet på förteckningen, bör inkluderandet ha retroaktiv verkan från och med tidpunkten för den första konstaterade incident som har orsakats av detta AI-system och som medfört allvarlig skada. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera behovet av rättsliga bestämmelser på unionsnivå för att förhindra ansvarsfriskrivningsklausuler i avtal, även när det gäller förbindelser mellan företag och mellan företag och myndigheter. |
| --- | --- |

22.

Försäkringar och AI-system

| 23. | Europaparlamentet anser att skadeståndsansvaret är en av de centrala faktorer som avgör om ny teknik, nya produkter och nya tjänster ska röna framgång. Parlamentet konstaterar att det också krävs ett lämpligt skadeståndsansvar för att övertyga allmänheten om den nya teknikens tillförlitlighet, trots risken för att drabbas av skada eller konfronteras med rättsliga anspråk från drabbade personer. Parlamentet noterar samtidigt att denna regleringsordning är inriktad på behovet av att utnyttja och stärka fördelarna med AI-system samtidigt som man inför kraftfulla skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att alla operatörer av AI-system med hög risk som förtecknas i bilagan till den föreslagna förordningen bör ha ansvarsförsäkring, utgående från de betydande riskerna för att orsaka skada och med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/103/EG av den 16 september 2009 om ansvarsförsäkring för motorfordon och kontroll av att försäkringsplikten fullgörs beträffande sådan ansvarighet (17). Parlamentet anser att en sådan obligatorisk försäkringsordning för AI-system med hög risk bör täcka de belopp och den ersättning som fastställs i den föreslagna förordningen. Parlamentet är medvetet om att sådan teknik fortfarande är mycket sällsynt, eftersom den förutsätter en hög grad av autonomt beslutsfattande och eftersom de pågående diskussionerna därför till största delen är framtidsinriktade. Parlamentet anser dock att osäkerhet om risker inte får göra försäkringspremierna oöverkomliga och därmed till ett hinder för forskning och innovation. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att en kompensationsmekanism på unionsnivå som finansieras med offentliga medel inte är rätt sätt att täppa till eventuella försäkringsluckor. Parlamentet anser att bristen på uppgifter om riskerna med AI-system i kombination med osäkerhet om den framtida utvecklingen gör det svårt för försäkringssektorn att ta fram anpassade eller nya försäkringsprodukter. Parlamentet anser att om man helt och hållet överlåter utvecklingen av obligatoriska försäkringar till marknaden kommer detta sannolikt att leda till en universallösning med oproportionerligt höga premier och felaktiga incitament, vilket stimulerar operatörerna att välja den billigaste försäkringen snarare än den bästa täckningen, vilket kan bli ett hinder för forskning och innovation. Parlamentet anser att kommissionen bör samarbeta nära med försäkringssektorn för att se hur data och innovativa modeller kan utnyttjas för att skapa försäkringar som erbjuder tillräcklig täckning till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

25.

Avslutande aspekter

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt lägga fram ett förslag till förordning om ansvar för driften av AI-system i enlighet med de detaljerade rekommendationer som anges i bilagan till detta betänkande. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet bedömer att det begärda förslaget inte får några ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

27.

o

o o

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade rekommendationer till kommissionen och rådet.

---

(1)  EGT L 210, 7.8.1985, s. 29.

1

(2)  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

2

(3)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 64.

3

(4)  EUT L 117, 5.5.2017, s. 1.

4

(5)  EUT L 252, 8.10.2018, s. 1.

5

(6)  EUT L 136, 22.5.2019, s. 1.

6

(7)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

7

(8)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 239.

8

(9)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 163.

9

(10)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 86.

10

(11)  Antagna texter, P8_TA(2019)0081.

11

(12)  Antagna texter, P9_TA(2020)0032.

12

(13)  https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU(2020)654178'

13

(14)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/563501/EPRS_STU(2016)563501(ANN)_EN.pdf

14

(15)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/571379/IPOL_STU(2016)571379_EN.pdf

15

(16)  EGT L 11, 15.1.2002, s. 4.

16

(17)  EUT L 263, 7.10.2009, s. 11.

17

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN:

DETALJERADE REKOMMENDATIONER FÖR UTARBETANDET AV EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING OM ANSVAR FÖR DRIFTEN AV AI-SYSTEM

A.   FÖRSLAGETS PRINCIPER OCH MÅL

I detta betänkande behandlas en viktig aspekt av digitaliseringen, som själv formas av gränsöverskridande verksamhet, global konkurrens och centrala samhällsaspekter. Följande principer bör användas som vägledning:

| 1. | En verklig digital inre marknad kräver fullständig harmonisering genom en förordning. |
| --- | --- |

1.

En verklig digital inre marknad kräver fullständig harmonisering genom en förordning.

| 2. | Nya rättsliga utmaningar till följd av utvecklingen av AI-system (system för artificiell intelligens) måste lösas genom att det skapas maximal rättslig säkerhet genom hela ansvarskedjan, inbegripet för tillverkaren, operatören, den drabbade personen och alla andra tredje parter. |
| --- | --- |

2.

Nya rättsliga utmaningar till följd av utvecklingen av AI-system (system för artificiell intelligens) måste lösas genom att det skapas maximal rättslig säkerhet genom hela ansvarskedjan, inbegripet för tillverkaren, operatören, den drabbade personen och alla andra tredje parter.

| 3. | Det bör inte förekomma någon överreglering och byråkrati måste förebyggas, eftersom detta skulle hindra europeisk innovation inom AI-sektorn, särskilt när det gäller teknik, produkter eller tjänster som utvecklas av små och medelstora företag eller uppstartsföretag. |
| --- | --- |

3.

Det bör inte förekomma någon överreglering och byråkrati måste förebyggas, eftersom detta skulle hindra europeisk innovation inom AI-sektorn, särskilt när det gäller teknik, produkter eller tjänster som utvecklas av små och medelstora företag eller uppstartsföretag.

| 4. | Reglerna om skadeståndsansvar för AI bör sträva efter att uppnå balans mellan skyddet av allmänheten å ena sidan och företagens incitament att investera i innovation, särskilt AI-system, å andra sidan. |
| --- | --- |

4.

Reglerna om skadeståndsansvar för AI bör sträva efter att uppnå balans mellan skyddet av allmänheten å ena sidan och företagens incitament att investera i innovation, särskilt AI-system, å andra sidan.

| 5. | I stället för att ersätta de välfungerande befintliga ansvarsordningarna bör ett antal nödvändiga justeringar göras på basis av nya och framtidsinriktade idéer. |
| --- | --- |

5.

I stället för att ersätta de välfungerande befintliga ansvarsordningarna bör ett antal nödvändiga justeringar göras på basis av nya och framtidsinriktade idéer.

| 6. | Det framtida förslaget till förordning och direktivet om produktansvar är två pelare i en gemensam ansvarsram för AI-system och kräver nära samordning och anpassning mellan alla politiska aktörer på unionsnivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

6.

Det framtida förslaget till förordning och direktivet om produktansvar är två pelare i en gemensam ansvarsram för AI-system och kräver nära samordning och anpassning mellan alla politiska aktörer på unionsnivå och nationell nivå.

| 7. | Medborgarna bör ha rätt till samma nivå av skydd och rättigheter, oavsett om skadan orsakas av ett AI-system eller inte, eller om den uppstår fysiskt eller virtuellt, så att deras förtroende för den nya tekniken stärks. |
| --- | --- |

7.

Medborgarna bör ha rätt till samma nivå av skydd och rättigheter, oavsett om skadan orsakas av ett AI-system eller inte, eller om den uppstår fysiskt eller virtuellt, så att deras förtroende för den nya tekniken stärks.

| 8. | Både materiell och immateriell skada bör beaktas i det framtida förslaget till förordning. På grundval av bland annat kommissionens meddelande av den 19 februari 2020 om konsekvenserna för säkerhet och ansvar när det gäller AI och robotteknik, uppmanas kommissionen att ingående analysera de rättsliga traditionerna i alla medlemsstater samt de befintliga rättsliga bestämmelser som beviljar ersättning för immateriell skada för att bedöma om inkluderingen av immateriella skador i det kommande förslaget till förordning är rättsligt sund och nödvändig ur den drabbade personens perspektiv. På grundval av den information som för närvarande finns tillgänglig anser parlamentet att betydande immateriell skada bör inkluderas om den drabbade personen lider en märkbar, dvs. en verifierbar, ekonomisk förlust. |
| --- | --- |

8.

Både materiell och immateriell skada bör beaktas i det framtida förslaget till förordning. På grundval av bland annat kommissionens meddelande av den 19 februari 2020 om konsekvenserna för säkerhet och ansvar när det gäller AI och robotteknik, uppmanas kommissionen att ingående analysera de rättsliga traditionerna i alla medlemsstater samt de befintliga rättsliga bestämmelser som beviljar ersättning för immateriell skada för att bedöma om inkluderingen av immateriella skador i det kommande förslaget till förordning är rättsligt sund och nödvändig ur den drabbade personens perspektiv. På grundval av den information som för närvarande finns tillgänglig anser parlamentet att betydande immateriell skada bör inkluderas om den drabbade personen lider en märkbar, dvs. en verifierbar, ekonomisk förlust.

B.   FÖRESLAGEN LAGTEXT

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om ansvar för driften av AI-system

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Begreppet ”ansvar” spelar en viktig dubbel roll i vårt dagliga liv: å ena sidan säkerställer det att en person som drabbats av en skada har rätt att begära ersättning från den part som är ansvarig för skadan, och å andra sidan tillhandahåller det ekonomiska incitament för personer att undvika att alls orsaka skador. En ansvarsram bör sträva efter att skapa förtroende för produkters och tjänsters säkerhet, tillförlitlighet och enhetlighet, även inom ny digital teknik såsom artificiell intelligens (AI), sakernas internet eller robotteknik, för att skapa balans mellan ett effektivt skydd för eventuella skadelidande och samtidigt ge tillräckligt spelrum för att möjliggöra utveckling av ny teknik, nya produkter eller nya tjänster. |
| --- | --- |

(1)

Begreppet ”ansvar” spelar en viktig dubbel roll i vårt dagliga liv: å ena sidan säkerställer det att en person som drabbats av en skada har rätt att begära ersättning från den part som är ansvarig för skadan, och å andra sidan tillhandahåller det ekonomiska incitament för personer att undvika att alls orsaka skador. En ansvarsram bör sträva efter att skapa förtroende för produkters och tjänsters säkerhet, tillförlitlighet och enhetlighet, även inom ny digital teknik såsom artificiell intelligens (AI), sakernas internet eller robotteknik, för att skapa balans mellan ett effektivt skydd för eventuella skadelidande och samtidigt ge tillräckligt spelrum för att möjliggöra utveckling av ny teknik, nya produkter eller nya tjänster.

| (2) | Särskilt i början av livscykeln för nya produkter och tjänster, efter förhandstestning, finns det en viss risk både för användaren och för tredje personer att något inte fungerar korrekt. Denna försöksprocess (trial-and-error) är samtidigt en viktig katalysator för den tekniska utvecklingen, utan vilken den största delen av vår teknik inte skulle existera. Hittills har de risker som hör samman med nya produkter och tjänster på vederbörligt sätt begränsats genom solida produktsäkerhetslagar och ansvarsregler. |
| --- | --- |

(2)

Särskilt i början av livscykeln för nya produkter och tjänster, efter förhandstestning, finns det en viss risk både för användaren och för tredje personer att något inte fungerar korrekt. Denna försöksprocess (trial-and-error) är samtidigt en viktig katalysator för den tekniska utvecklingen, utan vilken den största delen av vår teknik inte skulle existera. Hittills har de risker som hör samman med nya produkter och tjänster på vederbörligt sätt begränsats genom solida produktsäkerhetslagar och ansvarsregler.

| (3) | Framväxten av AI innebär dock en stor utmaning för de befintliga ansvarsramarna. Användningen av AI-system i vårt dagliga liv kommer att leda till situationer där bristen på insyn (”svarta lådan-faktorn”) och den mångfald av aktörer som är involverade under deras livscykel gör det ytterst kostsamt eller till och med omöjligt att identifiera vem som kontrollerade risken med att använda det berörda AI-systemet eller vilken kod eller vilka indata som orsakade den skadliga processen. Denna svårighet förstärks av konnektiviteten mellan ett AI-system och andra AI-system och icke-AI-system och dess beroende av externa data och sårbarhet för brott mot cybersäkerheten, samt av AI-systemens ökande autonomi till följd av maskininlärnings- och djupinlärningsförmågan. Utöver dessa komplexa särdrag och eventuella sårbarheter skulle AI-system också kunna användas för att orsaka allvarlig skada, såsom att undergräva människans värdighet och våra europeiska värderingar och friheter genom att spåra enskilda personer mot deras vilja, införa sociala kreditsystem, fatta partiska beslut i frågor som rör sjukförsäkring, rättsliga avgöranden och rekrytering eller anställning eller bygga upp dödliga autonoma vapensystem. |
| --- | --- |

(3)

Framväxten av AI innebär dock en stor utmaning för de befintliga ansvarsramarna. Användningen av AI-system i vårt dagliga liv kommer att leda till situationer där bristen på insyn (”svarta lådan-faktorn”) och den mångfald av aktörer som är involverade under deras livscykel gör det ytterst kostsamt eller till och med omöjligt att identifiera vem som kontrollerade risken med att använda det berörda AI-systemet eller vilken kod eller vilka indata som orsakade den skadliga processen. Denna svårighet förstärks av konnektiviteten mellan ett AI-system och andra AI-system och icke-AI-system och dess beroende av externa data och sårbarhet för brott mot cybersäkerheten, samt av AI-systemens ökande autonomi till följd av maskininlärnings- och djupinlärningsförmågan. Utöver dessa komplexa särdrag och eventuella sårbarheter skulle AI-system också kunna användas för att orsaka allvarlig skada, såsom att undergräva människans värdighet och våra europeiska värderingar och friheter genom att spåra enskilda personer mot deras vilja, införa sociala kreditsystem, fatta partiska beslut i frågor som rör sjukförsäkring, rättsliga avgöranden och rekrytering eller anställning eller bygga upp dödliga autonoma vapensystem.

| (4) | Det är viktigt att betona att fördelarna med att sprida AI-system med stor marginal kommer att överväga nackdelarna. AI-systemen kommer att bidra till att bekämpa klimatförändringarna på ett mer effektivt sätt, förbättra läkarundersökningar och arbetsvillkor, bättre integrera personer med funktionsvariationer och äldre i samhället och till att tillhandahålla skräddarsydda kurser för alla studentkategorier. För att utnyttja de olika tekniska möjligheterna och öka människors förtroende för användningen av AI-system, samtidigt som man förhindrar skadliga scenarier, är sunda etiska normer i kombination med solida och rättvisa ersättningsförfaranden den bästa vägen framåt. |
| --- | --- |

(4)

Det är viktigt att betona att fördelarna med att sprida AI-system med stor marginal kommer att överväga nackdelarna. AI-systemen kommer att bidra till att bekämpa klimatförändringarna på ett mer effektivt sätt, förbättra läkarundersökningar och arbetsvillkor, bättre integrera personer med funktionsvariationer och äldre i samhället och till att tillhandahålla skräddarsydda kurser för alla studentkategorier. För att utnyttja de olika tekniska möjligheterna och öka människors förtroende för användningen av AI-system, samtidigt som man förhindrar skadliga scenarier, är sunda etiska normer i kombination med solida och rättvisa ersättningsförfaranden den bästa vägen framåt.

| (5) | En lämplig ansvarsordning är också nödvändig för att motverka överträdelser av säkerhetsbestämmelserna. Den ansvarsordning som fastställs i denna förordning måste dock beakta alla berörda intressen. En noggrann undersökning av konsekvenserna av ett eventuellt nytt regelverk för små och medelstora företag och uppstartsföretag är en förutsättning för ytterligare lagstiftningsåtgärder. Den avgörande roll som dessa företag spelar i den europeiska ekonomin motiverar en strikt proportionerlig strategi för att göra det möjligt för dem att utvecklas och förnya sig. Å andra sidan måste offer för skador som orsakats av AI-system ha rätt till gottgörelse och full ersättning för den skada de har lidit. |
| --- | --- |

(5)

En lämplig ansvarsordning är också nödvändig för att motverka överträdelser av säkerhetsbestämmelserna. Den ansvarsordning som fastställs i denna förordning måste dock beakta alla berörda intressen. En noggrann undersökning av konsekvenserna av ett eventuellt nytt regelverk för små och medelstora företag och uppstartsföretag är en förutsättning för ytterligare lagstiftningsåtgärder. Den avgörande roll som dessa företag spelar i den europeiska ekonomin motiverar en strikt proportionerlig strategi för att göra det möjligt för dem att utvecklas och förnya sig. Å andra sidan måste offer för skador som orsakats av AI-system ha rätt till gottgörelse och full ersättning för den skada de har lidit.

| (6) | Nödvändiga ändringar av den befintliga rättsliga ramen bör inledas med ett klargörande av att AI-system varken har juridisk personlighet eller mänskligt samvete och att deras enda uppgift är att tjäna mänskligheten. Många AI-system skiljer sig inte heller så mycket från annan teknik, som ibland bygger på ännu mer komplex programvara. De allra flesta AI-system används sist och slutligen för att hantera rutinuppgifter utan eller med minimala risker för samhället. Med termen ”automatiserat beslutsfattande” skulle eventuella tvetydigheter hos termen AI kunna undvikas. Termen beskriver en situation där en användare inledningsvis delegerar ett beslut, helt eller delvis, till en enhet genom programvara eller en tjänst. Denna enhet använder i sin tur automatiskt verkställda beslutsmodeller för att utföra en åtgärd för en användares räkning eller för att informera användarens beslut vid utförandet av en åtgärd. |
| --- | --- |

(6)

Nödvändiga ändringar av den befintliga rättsliga ramen bör inledas med ett klargörande av att AI-system varken har juridisk personlighet eller mänskligt samvete och att deras enda uppgift är att tjäna mänskligheten. Många AI-system skiljer sig inte heller så mycket från annan teknik, som ibland bygger på ännu mer komplex programvara. De allra flesta AI-system används sist och slutligen för att hantera rutinuppgifter utan eller med minimala risker för samhället. Med termen ”automatiserat beslutsfattande” skulle eventuella tvetydigheter hos termen AI kunna undvikas. Termen beskriver en situation där en användare inledningsvis delegerar ett beslut, helt eller delvis, till en enhet genom programvara eller en tjänst. Denna enhet använder i sin tur automatiskt verkställda beslutsmodeller för att utföra en åtgärd för en användares räkning eller för att informera användarens beslut vid utförandet av en åtgärd.

| (7) | Det finns dock även AI-system som utvecklas och sprids på ett kritiskt sätt och som baseras på teknik såsom neurala nätverk och djupinlärningsprocesser. AI-systemens brist på insyn och deras autonomi kan göra det mycket svårt att spåra specifika åtgärder tillbaka till specifika mänskliga beslut i deras utformning eller drift. En operatör av ett sådant AI-system skulle till exempel kunna hävda att den fysiska eller virtuella aktivitet, enhet eller process som orsakat skadan var utanför hans eller hennes kontroll eftersom den orsakades av en autonom process i hans eller hennes AI-system. Enbart driften av ett autonomt AI-system bör dessutom inte utgöra en tillräcklig grund för att godta skadeståndskravet. Det kan därför uppstå ansvarstvister där ansvarsfördelningen kan bli orättvis eller ineffektiv eller där en person som lidit skada som orsakats av ett AI-system inte kan bevisa tillverkarens, en ingripande tredje parts eller operatörens ansvar och därmed blir utan ersättning. |
| --- | --- |

(7)

Det finns dock även AI-system som utvecklas och sprids på ett kritiskt sätt och som baseras på teknik såsom neurala nätverk och djupinlärningsprocesser. AI-systemens brist på insyn och deras autonomi kan göra det mycket svårt att spåra specifika åtgärder tillbaka till specifika mänskliga beslut i deras utformning eller drift. En operatör av ett sådant AI-system skulle till exempel kunna hävda att den fysiska eller virtuella aktivitet, enhet eller process som orsakat skadan var utanför hans eller hennes kontroll eftersom den orsakades av en autonom process i hans eller hennes AI-system. Enbart driften av ett autonomt AI-system bör dessutom inte utgöra en tillräcklig grund för att godta skadeståndskravet. Det kan därför uppstå ansvarstvister där ansvarsfördelningen kan bli orättvis eller ineffektiv eller där en person som lidit skada som orsakats av ett AI-system inte kan bevisa tillverkarens, en ingripande tredje parts eller operatörens ansvar och därmed blir utan ersättning.

| (8) | Det bör dock alltid stå klart att den som skapar, upprätthåller, kontrollerar eller ingriper i AI-systemet bör vara ansvarig för den skada som aktiviteten, enheten eller processen orsakar. Detta följer av allmänt vedertagna rättsbegrepp om ansvarsskyldighet, enligt vilka den person som skapar eller upprätthåller en risk för allmänheten är ansvarig om denna risk orsakar skada, och därmed i förväg bör minimera eller i efterhand kompensera denna risk Följaktligen medför framväxten av AI-system inte något behov av en fullständig översyn av ansvarsreglerna i unionen. Specifika justeringar av den befintliga lagstiftningen och införandet av ordentligt utvärderade och riktade nya bestämmelser skulle vara tillräckligt för att hantera AI-relaterade utmaningar, i syfte att förhindra fragmentering av lagstiftningen och säkerställa harmonisering av lagstiftningen om skadeståndsansvar i hela unionen i förbindelse med AI. |
| --- | --- |

(8)

Det bör dock alltid stå klart att den som skapar, upprätthåller, kontrollerar eller ingriper i AI-systemet bör vara ansvarig för den skada som aktiviteten, enheten eller processen orsakar. Detta följer av allmänt vedertagna rättsbegrepp om ansvarsskyldighet, enligt vilka den person som skapar eller upprätthåller en risk för allmänheten är ansvarig om denna risk orsakar skada, och därmed i förväg bör minimera eller i efterhand kompensera denna risk Följaktligen medför framväxten av AI-system inte något behov av en fullständig översyn av ansvarsreglerna i unionen. Specifika justeringar av den befintliga lagstiftningen och införandet av ordentligt utvärderade och riktade nya bestämmelser skulle vara tillräckligt för att hantera AI-relaterade utmaningar, i syfte att förhindra fragmentering av lagstiftningen och säkerställa harmonisering av lagstiftningen om skadeståndsansvar i hela unionen i förbindelse med AI.

| (9) | Rådets direktiv 85/374/EEG (3) (direktivet om produktansvar) har i över 30 år visat sig vara ett effektivt medel att få ersättning för skada som orsakats av en defekt produkt. Det bör därför också tillämpas när det gäller skadeståndsanspråk från en skadelidande part gentemot tillverkaren av ett defekt AI-system. I enlighet med unionens principer för bättre lagstiftning bör alla nödvändiga lagstiftningsjusteringar diskuteras vid den nödvändiga översynen av det direktivet. Medlemsstaternas gällande lagstiftning om culpabaserat ansvar erbjuder också i de flesta fall ett tillräckligt skydd för personer som drabbas av skador orsakade av en tredje persons ingripande, eftersom detta ingripande i allmänhet utgör en culpabaserad handling där den tredje parten använder AI-systemet för att orsaka skada. Denna förordning bör därför inriktas på anspråk gentemot operatören av ett AI-system. |
| --- | --- |

(9)

Rådets direktiv 85/374/EEG (3) (direktivet om produktansvar) har i över 30 år visat sig vara ett effektivt medel att få ersättning för skada som orsakats av en defekt produkt. Det bör därför också tillämpas när det gäller skadeståndsanspråk från en skadelidande part gentemot tillverkaren av ett defekt AI-system. I enlighet med unionens principer för bättre lagstiftning bör alla nödvändiga lagstiftningsjusteringar diskuteras vid den nödvändiga översynen av det direktivet. Medlemsstaternas gällande lagstiftning om culpabaserat ansvar erbjuder också i de flesta fall ett tillräckligt skydd för personer som drabbas av skador orsakade av en tredje persons ingripande, eftersom detta ingripande i allmänhet utgör en culpabaserad handling där den tredje parten använder AI-systemet för att orsaka skada. Denna förordning bör därför inriktas på anspråk gentemot operatören av ett AI-system.

| (10) | Operatörens ansvar enligt denna förordning grundar sig på att han eller hon utövar en grad av kontroll över en risk i förbindelse med driften och funktionen av ett AI-system som är jämförbar med den som en bilägare har. Ju mer sofistikerat och autonomt ett system är desto större blir effekterna av hur algoritmer definieras och påverkas, t.ex. genom kontinuerliga uppdateringar. Eftersom det ofta finns mer än en person som på ett meningsfullt sätt kan anses driva AI-systemet, bör ”operatör” med avseende på tillämpningen av denna förordning anses omfatta både frontend- och backend-operatören. Även om frontend-operatören i allmänhet framstår som den person som ”i första hand” beslutar om användningen av AI-systemet, kan backend-operatören i själva verket ha en högre grad av kontroll över de operativa riskerna. Om backend-operatören också kan betraktas som tillverkare enligt definitionen i artikel 3 i produktansvarsdirektivet bör det direktivet tillämpas på honom eller henne. Om det endast finns en operatör och denna operatör också är tillverkaren av AI-systemet ska denna förordning ha företräde framför produktansvarsdirektivet. |
| --- | --- |

(10)

Operatörens ansvar enligt denna förordning grundar sig på att han eller hon utövar en grad av kontroll över en risk i förbindelse med driften och funktionen av ett AI-system som är jämförbar med den som en bilägare har. Ju mer sofistikerat och autonomt ett system är desto större blir effekterna av hur algoritmer definieras och påverkas, t.ex. genom kontinuerliga uppdateringar. Eftersom det ofta finns mer än en person som på ett meningsfullt sätt kan anses driva AI-systemet, bör ”operatör” med avseende på tillämpningen av denna förordning anses omfatta både frontend- och backend-operatören. Även om frontend-operatören i allmänhet framstår som den person som ”i första hand” beslutar om användningen av AI-systemet, kan backend-operatören i själva verket ha en högre grad av kontroll över de operativa riskerna. Om backend-operatören också kan betraktas som tillverkare enligt definitionen i artikel 3 i produktansvarsdirektivet bör det direktivet tillämpas på honom eller henne. Om det endast finns en operatör och denna operatör också är tillverkaren av AI-systemet ska denna förordning ha företräde framför produktansvarsdirektivet.

| (11) | Om en användare, dvs. den person som använder AI-systemet, är involverad i den incident som orsakade skadan, bör denne endast hållas ansvarig enligt denna förordning om han eller hon också betraktas som en operatör. Om så inte är fallet kan omfattningen av användarens grovt oaktsamma handlande eller avsiktliga bidrag till risken leda till användarens culpabaserade ansvar gentemot den rättssökande. Användarens gällande konsumenträttigheter bör inte påverkas. |
| --- | --- |

(11)

Om en användare, dvs. den person som använder AI-systemet, är involverad i den incident som orsakade skadan, bör denne endast hållas ansvarig enligt denna förordning om han eller hon också betraktas som en operatör. Om så inte är fallet kan omfattningen av användarens grovt oaktsamma handlande eller avsiktliga bidrag till risken leda till användarens culpabaserade ansvar gentemot den rättssökande. Användarens gällande konsumenträttigheter bör inte påverkas.

| (12) | Denna förordning bör göra det möjligt för den drabbade personen att väcka talan om skadeståndsanspråk genom hela ansvarskedjan och under ett AI-systems hela livscykel. Den bör också i princip omfatta alla AI-system, oavsett var driften sker och huruvida den är fysisk eller virtuell. De flesta skadeståndsanspråk enligt denna förordning bör dock gälla fall av tredjepartsansvar, där ett AI-system drivs på en offentlig plats och utsätter många personer för en risk. I denna situation känner de drabbade personerna ofta inte till det AI-system som är i drift och har inga avtalsmässiga eller rättsliga förbindelser med operatören. Följaktligen försätter driften av AI-systemet dem i en situation där de i händelse av skada endast har culpabaserade skadeståndsanspråk gentemot operatören av AI-systemet, samtidigt som de möter stora svårigheter med att bevisa fel från operatörens sida. |
| --- | --- |

(12)

Denna förordning bör göra det möjligt för den drabbade personen att väcka talan om skadeståndsanspråk genom hela ansvarskedjan och under ett AI-systems hela livscykel. Den bör också i princip omfatta alla AI-system, oavsett var driften sker och huruvida den är fysisk eller virtuell. De flesta skadeståndsanspråk enligt denna förordning bör dock gälla fall av tredjepartsansvar, där ett AI-system drivs på en offentlig plats och utsätter många personer för en risk. I denna situation känner de drabbade personerna ofta inte till det AI-system som är i drift och har inga avtalsmässiga eller rättsliga förbindelser med operatören. Följaktligen försätter driften av AI-systemet dem i en situation där de i händelse av skada endast har culpabaserade skadeståndsanspråk gentemot operatören av AI-systemet, samtidigt som de möter stora svårigheter med att bevisa fel från operatörens sida.

| (13) | Den typ av AI-system som operatören utövar kontroll över är en avgörande faktor. Ett AI-system med hög risk kan hota användaren eller allmänheten i mycket högre grad och på ett sätt som är slumpmässigt och går utöver vad som rimligtvis kan förutses. Detta innebär att de flesta av de eventuellt drabbade personerna vid starten av den autonoma driften av AI-systemet är okända och inte identifierbara, till exempel personer som befinner sig på en offentlig plats eller i ett närliggande hus, jämfört med driften av ett AI-system som involverar specifika personer som i förväg och i enlighet med regler har samtyckt till användningen av det, till exempel medicinska ingrepp på ett sjukhus eller en försäljningsdemonstration i en liten affär. Fastställandet av hur stor risken är för att ett AI-system med hög risk orsakar skada beror på samspelet mellan syftet med den användning för vilken AI-systemet släppts ut på marknaden, det sätt på vilket AI-systemet används, hur allvarlig den eventuella skadan är, graden av autonomi i beslutsfattandet som kan leda till skada och sannolikheten för att risken förverkligas. Allvarlighetsgraden bör fastställas på grundval av relevanta faktorer såsom omfattningen av den eventuella skada som uppstått genom driften för drabbade personer, vilket i synnerhet inbegriper konsekvenser för grundläggande rättigheter, antalet drabbade personer, det totala värdet för den eventuella skadan samt skadan för samhället som helhet. Sannolikheten för att skadan ska uppstå bör fastställas på grundval av relevanta faktorer såsom de algoritmiska beräkningarnas roll i beslutsprocessen, beslutets komplexitet och effekternas reversibilitet. Slutligen bör användningen bero på relevanta faktorer såsom den kontext och sektor där AI-systemet drivs, om det kan få rättsliga eller faktiska konsekvenser för viktiga rättsligt skyddade rättigheter för den drabbade personen och om effekterna rimligen kan undvikas. |
| --- | --- |

(13)

Den typ av AI-system som operatören utövar kontroll över är en avgörande faktor. Ett AI-system med hög risk kan hota användaren eller allmänheten i mycket högre grad och på ett sätt som är slumpmässigt och går utöver vad som rimligtvis kan förutses. Detta innebär att de flesta av de eventuellt drabbade personerna vid starten av den autonoma driften av AI-systemet är okända och inte identifierbara, till exempel personer som befinner sig på en offentlig plats eller i ett närliggande hus, jämfört med driften av ett AI-system som involverar specifika personer som i förväg och i enlighet med regler har samtyckt till användningen av det, till exempel medicinska ingrepp på ett sjukhus eller en försäljningsdemonstration i en liten affär. Fastställandet av hur stor risken är för att ett AI-system med hög risk orsakar skada beror på samspelet mellan syftet med den användning för vilken AI-systemet släppts ut på marknaden, det sätt på vilket AI-systemet används, hur allvarlig den eventuella skadan är, graden av autonomi i beslutsfattandet som kan leda till skada och sannolikheten för att risken förverkligas. Allvarlighetsgraden bör fastställas på grundval av relevanta faktorer såsom omfattningen av den eventuella skada som uppstått genom driften för drabbade personer, vilket i synnerhet inbegriper konsekvenser för grundläggande rättigheter, antalet drabbade personer, det totala värdet för den eventuella skadan samt skadan för samhället som helhet. Sannolikheten för att skadan ska uppstå bör fastställas på grundval av relevanta faktorer såsom de algoritmiska beräkningarnas roll i beslutsprocessen, beslutets komplexitet och effekternas reversibilitet. Slutligen bör användningen bero på relevanta faktorer såsom den kontext och sektor där AI-systemet drivs, om det kan få rättsliga eller faktiska konsekvenser för viktiga rättsligt skyddade rättigheter för den drabbade personen och om effekterna rimligen kan undvikas.

| (14) | Alla AI-system med hög risk bör på ett uttömmande sätt förtecknas i en bilaga till denna förordning. Med hänsyn till den snabba tekniska och marknadsrelaterade utvecklingen över hela världen, liksom den tekniska expertis som krävs för en adekvat översyn av AI-system, bör befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att ändra denna förordning när det gäller de typer av AI-system som utgör en hög risk och de kritiska sektorer där de används. Kommissionen bör på grundval av definitionerna och bestämmelserna i denna förordning utan onödigt dröjsmål, men åtminstone var sjätte månad, se över bilagan och vid behov ändra den genom delegerade akter. Kommissionens bedömning av huruvida ett AI-system utgör en hög risk bör inledas samtidigt med produktsäkerhetsbedömningen för att förhindra en situation där ett AI-system med hög risk redan är godkänt för marknaden men ännu inte klassificerats som högrisksystem och därmed drivs utan obligatoriskt försäkringsskydd. För att ge företagen och forskningsorganisationerna tillräckligt med planerings- och investeringssäkerhet bör ändringar av de kritiska sektorerna endast göras var tolfte månad. Operatörer bör uppmanas att meddela kommissionen om de arbetar med ny teknik, produkter eller tjänster som omfattas av någon av de befintliga kritiska sektorer som anges i bilagan och som senare kan komma att betraktas som ett AI-system med hög risk. |
| --- | --- |

(14)

Alla AI-system med hög risk bör på ett uttömmande sätt förtecknas i en bilaga till denna förordning. Med hänsyn till den snabba tekniska och marknadsrelaterade utvecklingen över hela världen, liksom den tekniska expertis som krävs för en adekvat översyn av AI-system, bör befogenheten att anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på att ändra denna förordning när det gäller de typer av AI-system som utgör en hög risk och de kritiska sektorer där de används. Kommissionen bör på grundval av definitionerna och bestämmelserna i denna förordning utan onödigt dröjsmål, men åtminstone var sjätte månad, se över bilagan och vid behov ändra den genom delegerade akter. Kommissionens bedömning av huruvida ett AI-system utgör en hög risk bör inledas samtidigt med produktsäkerhetsbedömningen för att förhindra en situation där ett AI-system med hög risk redan är godkänt för marknaden men ännu inte klassificerats som högrisksystem och därmed drivs utan obligatoriskt försäkringsskydd. För att ge företagen och forskningsorganisationerna tillräckligt med planerings- och investeringssäkerhet bör ändringar av de kritiska sektorerna endast göras var tolfte månad. Operatörer bör uppmanas att meddela kommissionen om de arbetar med ny teknik, produkter eller tjänster som omfattas av någon av de befintliga kritiska sektorer som anges i bilagan och som senare kan komma att betraktas som ett AI-system med hög risk.

| (15) | Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd med berörda aktörer under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (4). En ständig kommitté kallad ”Tekniska kommittén – AI-system med hög risk” (TCRAI) bör stödja kommissionen i dess regelbundna översyn i enlighet med denna förordning. Den ständiga kommittén bör bestå av företrädare för medlemsstaterna och ett balanserat urval av berörda parter, inbegripet konsumentorganisationer, sammanslutningar som företräder drabbade personer, företrädare för företag från olika sektorer och storlekar samt forskare och vetenskapsmän. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper och i den ständiga TCRAI-kommittén i samband med förberedelserna av delegerade akter. |
| --- | --- |

(15)

Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd med berörda aktörer under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (4). En ständig kommitté kallad ”Tekniska kommittén – AI-system med hög risk” (TCRAI) bör stödja kommissionen i dess regelbundna översyn i enlighet med denna förordning. Den ständiga kommittén bör bestå av företrädare för medlemsstaterna och ett balanserat urval av berörda parter, inbegripet konsumentorganisationer, sammanslutningar som företräder drabbade personer, företrädare för företag från olika sektorer och storlekar samt forskare och vetenskapsmän. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper och i den ständiga TCRAI-kommittén i samband med förberedelserna av delegerade akter.

| (16) | Denna förordning bör täcka skador på liv, hälsa, fysisk integritet, egendom och betydande immateriell skada som leder till en verifierbar ekonomisk förlust över ett tröskelvärde, som harmoniserats i unionens lagstiftning om ansvarsskyldighet och som balanserar drabbade personers tillgång till rättslig prövning mot andra berörda personers intressen. Kommissionen bör omvärdera och anpassa tröskelvärdena för skador i unionsrätten. Betydande immateriell skada bör avse en skada som för den drabbade personen medför betydande skada, en objektiv och påvisbar kränkning av hans eller hennes personliga intressen och en ekonomisk förlust beräknad med beaktande av till exempel det årliga genomsnittet för tidigare inkomster och andra relevanta omständigheter. Denna förordning bör också fastställa ersättningens storlek och omfattning samt preskriptionstiden för att väcka talan om skadeståndsanspråk. I denna förordning bör det fastställas ett avsevärt lägre ersättningstak än vad som föreskrivs i direktivet om produktansvar, eftersom denna förordning endast avser en enskild persons skada till följd av en enda drift av ett AI-system, medan direktivet hänvisar till ett antal produkter eller en hel produktlinje med samma defekt. |
| --- | --- |

(16)

Denna förordning bör täcka skador på liv, hälsa, fysisk integritet, egendom och betydande immateriell skada som leder till en verifierbar ekonomisk förlust över ett tröskelvärde, som harmoniserats i unionens lagstiftning om ansvarsskyldighet och som balanserar drabbade personers tillgång till rättslig prövning mot andra berörda personers intressen. Kommissionen bör omvärdera och anpassa tröskelvärdena för skador i unionsrätten. Betydande immateriell skada bör avse en skada som för den drabbade personen medför betydande skada, en objektiv och påvisbar kränkning av hans eller hennes personliga intressen och en ekonomisk förlust beräknad med beaktande av till exempel det årliga genomsnittet för tidigare inkomster och andra relevanta omständigheter. Denna förordning bör också fastställa ersättningens storlek och omfattning samt preskriptionstiden för att väcka talan om skadeståndsanspråk. I denna förordning bör det fastställas ett avsevärt lägre ersättningstak än vad som föreskrivs i direktivet om produktansvar, eftersom denna förordning endast avser en enskild persons skada till följd av en enda drift av ett AI-system, medan direktivet hänvisar till ett antal produkter eller en hel produktlinje med samma defekt.

| (17) | Alla fysiska eller virtuella aktiviteter, enheter eller processer som drivs av AI-system som inte förtecknas som AI-system med hög risk i bilagan till denna förordning bör omfattas av ett culpabaserat skadeståndsansvar, om inte striktare nationell rätt och konsumentskyddslagstiftning är i kraft. Medlemsstaternas nationella rätt, inbegripet all relevant rättspraxis, bör fortsätta att gälla när det gäller ersättningens storlek och omfattning samt preskriptionstiden. En person som lidit skada som orsakats av ett AI-system som inte klassificerats som ett högrisksystem bör kunna dra fördel av presumtionen om fel från operatörens sida. |
| --- | --- |

(17)

Alla fysiska eller virtuella aktiviteter, enheter eller processer som drivs av AI-system som inte förtecknas som AI-system med hög risk i bilagan till denna förordning bör omfattas av ett culpabaserat skadeståndsansvar, om inte striktare nationell rätt och konsumentskyddslagstiftning är i kraft. Medlemsstaternas nationella rätt, inbegripet all relevant rättspraxis, bör fortsätta att gälla när det gäller ersättningens storlek och omfattning samt preskriptionstiden. En person som lidit skada som orsakats av ett AI-system som inte klassificerats som ett högrisksystem bör kunna dra fördel av presumtionen om fel från operatörens sida.

| (18) | Den aktsamhet som kan förväntas av en operatör bör stå i proportion till i) AI-systemets särdrag, ii) den rättsligt skyddade rättighet som kan påverkas, iii) den eventuella skada som AI-systemet skulle kunna orsaka och iv) sannolikheten för sådan skada. Man bör därvid beakta att operatören kan ha begränsade kunskaper om de algoritmer och data som används i AI-systemet. Det bör antas att operatören har iakttagit den tillbörliga aktsamhet som rimligtvis kan förväntas av honom eller henne vid valet av ett lämpligt AI-system om operatören har valt ett AI-system som har certifierats enligt ett certifieringssystem som motsvarar det frivilliga certifieringssystem som föreslås av kommissionen (5). Det bör antas att operatören har iakttagit den tillbörliga aktsamhet som rimligtvis kan förväntas av honom eller henne under driften av AI-systemet om operatören kan bevisa att han eller hon faktiskt och regelbundet har övervakat AI-systemet under driften och att han eller hon underrättat framställaren om eventuella brister under driften. Det bör antas att operatören har iakttagit den tillbörliga aktsamhet som rimligtvis kan förväntas av honom eller henne när det gäller att upprätthålla drifttillförlitligheten om operatören har installerat alla tillgängliga uppdateringar som tillhandahållits av tillverkaren av AI-systemet. Eftersom operatörernas sofistikeringsgrad kan variera beroende på om de enbart är konsumenter eller yrkesutövare, bör aktsamhetskraven anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(18)

Den aktsamhet som kan förväntas av en operatör bör stå i proportion till i) AI-systemets särdrag, ii) den rättsligt skyddade rättighet som kan påverkas, iii) den eventuella skada som AI-systemet skulle kunna orsaka och iv) sannolikheten för sådan skada. Man bör därvid beakta att operatören kan ha begränsade kunskaper om de algoritmer och data som används i AI-systemet. Det bör antas att operatören har iakttagit den tillbörliga aktsamhet som rimligtvis kan förväntas av honom eller henne vid valet av ett lämpligt AI-system om operatören har valt ett AI-system som har certifierats enligt ett certifieringssystem som motsvarar det frivilliga certifieringssystem som föreslås av kommissionen (5). Det bör antas att operatören har iakttagit den tillbörliga aktsamhet som rimligtvis kan förväntas av honom eller henne under driften av AI-systemet om operatören kan bevisa att han eller hon faktiskt och regelbundet har övervakat AI-systemet under driften och att han eller hon underrättat framställaren om eventuella brister under driften. Det bör antas att operatören har iakttagit den tillbörliga aktsamhet som rimligtvis kan förväntas av honom eller henne när det gäller att upprätthålla drifttillförlitligheten om operatören har installerat alla tillgängliga uppdateringar som tillhandahållits av tillverkaren av AI-systemet. Eftersom operatörernas sofistikeringsgrad kan variera beroende på om de enbart är konsumenter eller yrkesutövare, bör aktsamhetskraven anpassas i enlighet med detta.

| (19) | För att göra det möjligt för operatören att bevisa att han eller hon inte har begått något fel, eller för att göra det möjligt för den drabbade personen att bevisa att det föreligger ett fel, bör tillverkarna vara skyldiga att samarbeta med båda berörda parter, bland annat genom att tillhandahålla väldokumenterad information. Både tillverkare som är etablerade inom och utanför unionen bör dessutom vara skyldiga att utse ett AI-ansvarsombud i unionen som kontaktpunkt för att besvara alla förfrågningar från operatörer, på samma sätt som dataskyddsombud i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (6), tillverkarombud i enlighet med artiklarna 3.41 och 13.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858 (7) eller tillverkarens representant i enlighet med artiklarna 4.2 och 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020 (8). |
| --- | --- |

(19)

För att göra det möjligt för operatören att bevisa att han eller hon inte har begått något fel, eller för att göra det möjligt för den drabbade personen att bevisa att det föreligger ett fel, bör tillverkarna vara skyldiga att samarbeta med båda berörda parter, bland annat genom att tillhandahålla väldokumenterad information. Både tillverkare som är etablerade inom och utanför unionen bör dessutom vara skyldiga att utse ett AI-ansvarsombud i unionen som kontaktpunkt för att besvara alla förfrågningar från operatörer, på samma sätt som dataskyddsombud i enlighet med artikel 37 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (6), tillverkarombud i enlighet med artiklarna 3.41 och 13.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858 (7) eller tillverkarens representant i enlighet med artiklarna 4.2 och 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020 (8).

| (20) | Lagstiftaren måste ta hänsyn till de ansvarsrisker som är kopplade till AI-system under hela deras livscykel, från utvecklingen till användningen och slutet av livscykeln, inbegripet avfalls- och återvinningshantering. Införandet av AI-system i en produkt eller tjänst utgör en finansiell risk för företagen och kommer därför att ha stor inverkan på små och medelstora företags samt uppstartsföretags kapacitet och möjligheter att försäkra och finansiera sina forsknings- och utvecklingsprojekt som bygger på ny teknik. Ansvar syftar därför inte bara till att bevara viktiga rättsligt skyddade rättigheter för enskilda personer, utan också till att fastställa om företagen, särskilt små och medelstora företag och uppstartsföretag, kan anskaffa kapital, vara innovativa och bedriva forskning och i slutändan erbjuda nya produkter och tjänster, samt till att avgöra om kunderna har förtroende för dessa produkter och tjänster och är villiga att använda dem trots de eventuella riskerna och de rättsliga anspråk som kan riktas mot dem när det gäller sådana produkter och tjänster. |
| --- | --- |

(20)

Lagstiftaren måste ta hänsyn till de ansvarsrisker som är kopplade till AI-system under hela deras livscykel, från utvecklingen till användningen och slutet av livscykeln, inbegripet avfalls- och återvinningshantering. Införandet av AI-system i en produkt eller tjänst utgör en finansiell risk för företagen och kommer därför att ha stor inverkan på små och medelstora företags samt uppstartsföretags kapacitet och möjligheter att försäkra och finansiera sina forsknings- och utvecklingsprojekt som bygger på ny teknik. Ansvar syftar därför inte bara till att bevara viktiga rättsligt skyddade rättigheter för enskilda personer, utan också till att fastställa om företagen, särskilt små och medelstora företag och uppstartsföretag, kan anskaffa kapital, vara innovativa och bedriva forskning och i slutändan erbjuda nya produkter och tjänster, samt till att avgöra om kunderna har förtroende för dessa produkter och tjänster och är villiga att använda dem trots de eventuella riskerna och de rättsliga anspråk som kan riktas mot dem när det gäller sådana produkter och tjänster.

| (21) | Försäkring kan bidra till att garantera att offren får faktisk ersättning och till att sammanföra riskerna för alla försäkrade personer. En av de faktorer på vilka försäkringsbolagen grundar de försäkringsprodukter och försäkringstjänster de erbjuder är riskbedömningar baserade på tillgången till tillräckliga uppgifter om skadehistorik. Bristande tillgång till eller otillräcklig mängd av högkvalitativa data skulle kunna vara ett skäl till att det är svårt att i ett första skede skapa försäkringsprodukter för ny och framväxande teknik. Bättre tillgång till och optimering av användningen av data som genereras av ny teknik, tillsammans med en skyldighet att tillhandahålla väldokumenterad information, skulle emellertid öka försäkringsbolagens förmåga att modellera nya risker och främja utvecklingen av ett mer innovativt skydd. |
| --- | --- |

(21)

Försäkring kan bidra till att garantera att offren får faktisk ersättning och till att sammanföra riskerna för alla försäkrade personer. En av de faktorer på vilka försäkringsbolagen grundar de försäkringsprodukter och försäkringstjänster de erbjuder är riskbedömningar baserade på tillgången till tillräckliga uppgifter om skadehistorik. Bristande tillgång till eller otillräcklig mängd av högkvalitativa data skulle kunna vara ett skäl till att det är svårt att i ett första skede skapa försäkringsprodukter för ny och framväxande teknik. Bättre tillgång till och optimering av användningen av data som genereras av ny teknik, tillsammans med en skyldighet att tillhandahålla väldokumenterad information, skulle emellertid öka försäkringsbolagens förmåga att modellera nya risker och främja utvecklingen av ett mer innovativt skydd.

| (22) | Trots avsaknaden av skadehistorik bör man undersöka hur och på vilka villkor ansvar kan försäkras, i syfte att koppla försäkringen till produkten och inte till den ansvariga personen. Det utvecklas redan försäkringsprodukter som täcker varje enskilt område och varje enskilt fall i takt med att tekniken utvecklas. Många försäkringsbolag specialiserar sig på vissa marknadssegment (t.ex. små och medelstora företag) eller på att tillhandahålla täckning för vissa typer av produkter (t.ex. elektriska varor), vilket innebär att det vanligtvis finns en försäkringsprodukt tillgänglig för den försäkrade. Det är dock svårt att tänka sig en universallösning, och försäkringsmarknaden kommer att behöva tid för att anpassa sig. Kommissionen bör ha ett nära samarbete med försäkringsmarknaden för att utveckla innovativa försäkringsprodukter som kan överbrygga försäkringsgapet. I undantagsfall, såsom en händelse som ger rätt till kollektivt skadestånd, där ersättningen avsevärt överstiger de högsta totalbelopp som fastställs i denna förordning, bör medlemsstaterna uppmuntras att inrätta en särskild ersättningsfond under en begränsad tidsperiod för att hantera de särskilda behoven i dessa fall. Särskilda ersättningsfonder kan också inrättas för att täcka de undantagsfall då ett AI-system, som ännu inte klassificerats som ett AI-system med hög risk och därmed ännu inte är försäkrat, orsakar skada. För att garantera rättslig säkerhet och fullgöra skyldigheten att informera alla potentiellt drabbade personer bör förekomsten av den särskilda ersättningsfonden och villkoren för att omfattas av den offentliggöras på ett tydligt och heltäckande sätt. |
| --- | --- |

(22)

Trots avsaknaden av skadehistorik bör man undersöka hur och på vilka villkor ansvar kan försäkras, i syfte att koppla försäkringen till produkten och inte till den ansvariga personen. Det utvecklas redan försäkringsprodukter som täcker varje enskilt område och varje enskilt fall i takt med att tekniken utvecklas. Många försäkringsbolag specialiserar sig på vissa marknadssegment (t.ex. små och medelstora företag) eller på att tillhandahålla täckning för vissa typer av produkter (t.ex. elektriska varor), vilket innebär att det vanligtvis finns en försäkringsprodukt tillgänglig för den försäkrade. Det är dock svårt att tänka sig en universallösning, och försäkringsmarknaden kommer att behöva tid för att anpassa sig. Kommissionen bör ha ett nära samarbete med försäkringsmarknaden för att utveckla innovativa försäkringsprodukter som kan överbrygga försäkringsgapet. I undantagsfall, såsom en händelse som ger rätt till kollektivt skadestånd, där ersättningen avsevärt överstiger de högsta totalbelopp som fastställs i denna förordning, bör medlemsstaterna uppmuntras att inrätta en särskild ersättningsfond under en begränsad tidsperiod för att hantera de särskilda behoven i dessa fall. Särskilda ersättningsfonder kan också inrättas för att täcka de undantagsfall då ett AI-system, som ännu inte klassificerats som ett AI-system med hög risk och därmed ännu inte är försäkrat, orsakar skada. För att garantera rättslig säkerhet och fullgöra skyldigheten att informera alla potentiellt drabbade personer bör förekomsten av den särskilda ersättningsfonden och villkoren för att omfattas av den offentliggöras på ett tydligt och heltäckande sätt.

| (23) | Det är av yttersta vikt att alla framtida ändringar av denna förordning går hand i hand med den nödvändiga översynen av direktivet om produktansvar, i syfte att säkra en övergripande och konsekvent översyn och garantera alla berörda parters rättigheter och skyldigheter genom hela ansvarskedjan. Införandet av en ny ansvarsordning för operatörer av AI-system kräver att bestämmelserna i denna förordning och översynen av direktivet om produktansvar är nära samordnade i fråga om innehåll och tillvägagångssätt, så att de tillsammans utgör en konsekvent ansvarsram för AI-system, som balanserar tillverkares, operatörers, konsumenters och drabbade personers intressen vad gäller ansvarsrisken och relevanta ersättningssystem. Det är därför nödvändigt att anpassa och strama upp definitionerna av AI-system, frontend- och backend-operatör, tillverkare, defekt, produkt och tjänst i alla rättsakter och detta bör göras parallellt. |
| --- | --- |

(23)

Det är av yttersta vikt att alla framtida ändringar av denna förordning går hand i hand med den nödvändiga översynen av direktivet om produktansvar, i syfte att säkra en övergripande och konsekvent översyn och garantera alla berörda parters rättigheter och skyldigheter genom hela ansvarskedjan. Införandet av en ny ansvarsordning för operatörer av AI-system kräver att bestämmelserna i denna förordning och översynen av direktivet om produktansvar är nära samordnade i fråga om innehåll och tillvägagångssätt, så att de tillsammans utgör en konsekvent ansvarsram för AI-system, som balanserar tillverkares, operatörers, konsumenters och drabbade personers intressen vad gäller ansvarsrisken och relevanta ersättningssystem. Det är därför nödvändigt att anpassa och strama upp definitionerna av AI-system, frontend- och backend-operatör, tillverkare, defekt, produkt och tjänst i alla rättsakter och detta bör göras parallellt.

| (24) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att skapa en framtidsorienterad och enhetlig strategi på unionsnivå, fastställa gemensamma europeiska standarder för de europeiska medborgarna och företagen, säkerställa konsekvens i fråga om rättigheter och rättssäkerhet i hela unionen och undvika en fragmentering av den digitala inre marknaden som skulle hämma målet att upprätthålla digital suveränitet, främja digital innovation i Europa och säkerställa ett högt skydd för medborgares och konsumenters rättigheter, krävs det att skadeståndsordningarna för AI-system harmoniseras fullt ut. Detta kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna på grund av den snabba tekniska utvecklingen, den gränsöverskridande utvecklingen, användningen av AI-system och även de motstridiga lagstiftningsstrategierna i unionen, utan kan bättre, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, uppnås på unionsnivå. Unionen får därmed anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(24)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att skapa en framtidsorienterad och enhetlig strategi på unionsnivå, fastställa gemensamma europeiska standarder för de europeiska medborgarna och företagen, säkerställa konsekvens i fråga om rättigheter och rättssäkerhet i hela unionen och undvika en fragmentering av den digitala inre marknaden som skulle hämma målet att upprätthålla digital suveränitet, främja digital innovation i Europa och säkerställa ett högt skydd för medborgares och konsumenters rättigheter, krävs det att skadeståndsordningarna för AI-system harmoniseras fullt ut. Detta kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna på grund av den snabba tekniska utvecklingen, den gränsöverskridande utvecklingen, användningen av AI-system och även de motstridiga lagstiftningsstrategierna i unionen, utan kan bättre, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, uppnås på unionsnivå. Unionen får därmed anta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs regler för fysiska och juridiska personers skadeståndskrav gentemot operatörer av AI-system.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning ska tillämpas på unionens territorium när en fysisk eller virtuell aktivitet, anordning eller process som drivs av ett AI-system har orsakat skada på en fysisk persons liv, hälsa eller fysiska integritet eller på en fysisk eller juridisk persons egendom, eller har orsakat betydande immateriell skada som lett till en verifierbar ekonomisk förlust.

2.   Sådana avtal mellan en operatör av ett AI-system och en fysisk eller juridisk person som lider skada på grund av AI-systemet som kringgår eller begränsar de rättigheter och skyldigheter som fastställs i denna förordning och som ingåtts före eller efter det att skadan inträffat, ska anses ogiltiga när det gäller de rättigheter och skyldigheter som fastställs i denna förordning.

3.   Denna förordning påverkar inte eventuella ytterligare skadeståndskrav till följd av ett avtalsförhållande mellan operatören och den fysiska eller juridiska person som lidit skada på grund av AI-systemet, eller till följd av bestämmelser om produktansvar, konsumentskydd, icke-diskriminering, arbetarskydd och miljöskydd, som kan göras gällande mot operatören enligt unionsrätten eller nationell rätt.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| a) | AI-system: ett system som antingen är programvarubaserat eller inbäddat i maskinvaruenheter och som visar beteende som simulerar intelligens, bland annat genom att samla in och behandla data, analysera och tolka sin miljö och genom att vidta åtgärder, med en viss grad av självständighet, för att uppnå specifika mål, |
| --- | --- |

a)

AI-system: ett system som antingen är programvarubaserat eller inbäddat i maskinvaruenheter och som visar beteende som simulerar intelligens, bland annat genom att samla in och behandla data, analysera och tolka sin miljö och genom att vidta åtgärder, med en viss grad av självständighet, för att uppnå specifika mål,

| b) | autonom: ett AI-system som fungerar genom att tolka vissa indata genom att använda en uppsättning på förhand fastställda instruktioner, utan att vara begränsat till dessa instruktioner, trots att dess beteende begränsas av, och är inriktat på, det mål som det tilldelats och andra relevanta utformningsval som gjorts av utvecklaren, |
| --- | --- |

b)

autonom: ett AI-system som fungerar genom att tolka vissa indata genom att använda en uppsättning på förhand fastställda instruktioner, utan att vara begränsat till dessa instruktioner, trots att dess beteende begränsas av, och är inriktat på, det mål som det tilldelats och andra relevanta utformningsval som gjorts av utvecklaren,

| c) | hög risk: en betydande risk för att ett autonomt fungerande AI-system kan orsaka skada för en eller flera personer på ett sätt som är slumpmässigt och som går utöver det som rimligen kan förväntas; hur betydande denna risk är beror på samspelet mellan hur allvarlig den eventuella skadan är, graden av självständigt beslutsfattande, sannolikheten för att risken förverkligas samt hur och i vilken miljö AI-systemet används, |
| --- | --- |

c)

hög risk: en betydande risk för att ett autonomt fungerande AI-system kan orsaka skada för en eller flera personer på ett sätt som är slumpmässigt och som går utöver det som rimligen kan förväntas; hur betydande denna risk är beror på samspelet mellan hur allvarlig den eventuella skadan är, graden av självständigt beslutsfattande, sannolikheten för att risken förverkligas samt hur och i vilken miljö AI-systemet används,

| d) | operatör: både frontend- och backend-operatören, så länge som den sistnämndes ansvar inte redan omfattas av bestämmelserna i direktiv 85/374/EEG, |
| --- | --- |

d)

operatör: både frontend- och backend-operatören, så länge som den sistnämndes ansvar inte redan omfattas av bestämmelserna i direktiv 85/374/EEG,

| e) | frontend-operatör: varje fysisk eller juridisk person som utövar en viss kontroll över en risk som är förknippad med AI-systemets drift och sätt att fungera och som drar nytta av dess drift, |
| --- | --- |

e)

frontend-operatör: varje fysisk eller juridisk person som utövar en viss kontroll över en risk som är förknippad med AI-systemets drift och sätt att fungera och som drar nytta av dess drift,

| f) | backend-operatör: varje fysisk eller juridisk person som fortlöpande definierar teknikens egenskaper och tillhandahåller data och ett väsentligt backend-stöd och därför även utövar en viss kontroll över den risk som är förknippad med AI-systemets drift och sätt att fungera, |
| --- | --- |

f)

backend-operatör: varje fysisk eller juridisk person som fortlöpande definierar teknikens egenskaper och tillhandahåller data och ett väsentligt backend-stöd och därför även utövar en viss kontroll över den risk som är förknippad med AI-systemets drift och sätt att fungera,

| g) | kontroll: varje åtgärd som vidtas av en operatör och som påverkar driften av ett AI-system och därmed i vilken utsträckning operatören utsätter tredje part för de potentiella risker som är förknippade med AI-systemets drift och sätt att fungera; sådana åtgärder kan påverka driften när som helst genom att bestämma input, output eller resultat, eller ändra specifika funktioner eller processer inom AI-systemet; i vilken utsträckning dessa aspekter av driften av AI-systemet bestäms av åtgärden beror på operatörens inflytande över den risk som är förknippad med AI-systemets drift och sätt att fungera, |
| --- | --- |

g)

kontroll: varje åtgärd som vidtas av en operatör och som påverkar driften av ett AI-system och därmed i vilken utsträckning operatören utsätter tredje part för de potentiella risker som är förknippade med AI-systemets drift och sätt att fungera; sådana åtgärder kan påverka driften när som helst genom att bestämma input, output eller resultat, eller ändra specifika funktioner eller processer inom AI-systemet; i vilken utsträckning dessa aspekter av driften av AI-systemet bestäms av åtgärden beror på operatörens inflytande över den risk som är förknippad med AI-systemets drift och sätt att fungera,

| h) | drabbad person: en person som lider skada orsakad av en fysisk eller virtuell aktivitet, anordning eller process som drivs av ett AI-system, men som inte är dess operatör, |
| --- | --- |

h)

drabbad person: en person som lider skada orsakad av en fysisk eller virtuell aktivitet, anordning eller process som drivs av ett AI-system, men som inte är dess operatör,

| i) | skada: en negativ inverkan på en fysisk persons liv, hälsa eller fysiska integritet, på en fysisk eller juridisk persons egendom eller en inverkan som orsakat betydande immateriell skada som lett till en verifierbar ekonomisk förlust, |
| --- | --- |

i)

skada: en negativ inverkan på en fysisk persons liv, hälsa eller fysiska integritet, på en fysisk eller juridisk persons egendom eller en inverkan som orsakat betydande immateriell skada som lett till en verifierbar ekonomisk förlust,

| j) | tillverkare: tillverkaren enligt definitionen i rådets direktiv 85/374/EEG. |
| --- | --- |

j)

tillverkare: tillverkaren enligt definitionen i rådets direktiv 85/374/EEG.

KAPITEL II

AI-SYSTEM MED HÖG RISK

AI-SYSTEM MED HÖG RISK

Artikel 4

Strikt ansvar för AI-system med hög risk

1.   Operatören av ett AI-system med hög risk ska vara strikt ansvarig för eventuella skador som orsakas av en fysisk eller virtuell aktivitet, anordning eller process som drivs av det AI-systemet.

2.   Alla AI-system med hög risk och alla kritiska sektorer där de används ska förtecknas i bilagan till denna förordning. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 13 för att ändra denna uttömmande förteckning genom att

| a) | införa nya typer av AI-system med hög risk och kritiska sektorer där de används, |
| --- | --- |

a)

införa nya typer av AI-system med hög risk och kritiska sektorer där de används,

| b) | stryka typer av AI-system som inte längre kan anses utgöra en hög risk, och/eller |
| --- | --- |

b)

stryka typer av AI-system som inte längre kan anses utgöra en hög risk, och/eller

| c) | ändra de kritiska sektorerna för befintliga AI-system med hög risk. |
| --- | --- |

c)

ändra de kritiska sektorerna för befintliga AI-system med hög risk.

Delegerade akter som ändrar bilagan ska träda i kraft sex månader efter att de antagits. Vid fastställandet av nya AI-system med hög risk och/eller kritiska sektorer som ska införas i bilagan genom delegerade akter ska kommissionen ta full hänsyn till de kriterier som fastställs i denna förordning, särskilt de kriterier som avses i artikel 3 c.

3.   Operatörer av AI-system med hög risk ska inte kunna friskriva sig från ansvar genom att hävda att de handlat med tillbörlig aktsamhet eller att skadan orsakats av en autonom aktivitet, anordning eller process som drivs av deras AI-system. Operatörerna ska inte hållas ansvariga om skadan orsakats av force majeure.

4.   Frontend-operatören av ett AI-system med hög risk ska säkerställa att driften av detta AI-system omfattas av en ansvarsförsäkring med tillräcklig täckning i förhållande till de belopp och den omfattning av ersättningen som föreskrivs i artiklarna 5 och 6 i denna förordning. Backend-operatören ska säkerställa att dennes tjänster omfattas av en företags- eller produktansvarsförsäkring med tillräcklig täckning i förhållande till de belopp och den omfattning av ersättningen som föreskrivs i artiklarna 5 och 6 i denna förordning. Om frontend- eller backend-operatörens obligatoriska försäkringssystem som redan är i kraft enligt annan unionsrätt eller nationell rätt eller befintliga frivilliga försäkringsfonder anses täcka driften av AI-systemet eller den tillhandahållna tjänsten ska skyldigheten att teckna en försäkring för AI-systemet eller den tillhandahållna tjänsten enligt denna förordning anses vara uppfylld, förutsatt att den relevanta befintliga obligatoriska försäkringen eller de frivilliga försäkringsfonderna täcker de belopp och den omfattning av ersättningen som föreskrivs i artiklarna 5 och 6 i denna förordning.

5.   Denna förordning ska ha företräde framför nationella ansvarsordningar i händelse av motstridig klassificering av strikt ansvar i fråga om AI-system.

Artikel 5

Ersättningsbelopp

1.   En operatör av ett AI-system med hög risk som har hållits ansvarig för skada enligt denna förordning ska vara ersättningsskyldig enligt följande:

| a) | Upp till ett belopp på högst två miljoner EUR om en drabbad person avlider, eller i händelse av skada som orsakats en drabbad persons hälsa eller fysiska integritet, som ett resultat av en process som utförts av ett AI-system med hög risk. |
| --- | --- |

a)

Upp till ett belopp på högst två miljoner EUR om en drabbad person avlider, eller i händelse av skada som orsakats en drabbad persons hälsa eller fysiska integritet, som ett resultat av en process som utförts av ett AI-system med hög risk.

| b) | Upp till ett belopp på högst en miljon EUR i händelse av betydande immateriell skada som orsakat en verifierbar ekonomisk förlust eller skada som orsakats egendom, inbegripet när flera tillgångar i en drabbad persons egendom skadats som ett resultat av en enda process som utförts av ett enda AI-system med hög risk. Om den drabbade personen också har ett avtalsrättsligt ersättningsanspråk på operatören ska ingen ersättning betalas ut enligt denna förordning om den totala skadan på egendomen eller den betydande immateriella skadan är av ett värde som understiger [500 EUR] (9). |
| --- | --- |

b)

Upp till ett belopp på högst en miljon EUR i händelse av betydande immateriell skada som orsakat en verifierbar ekonomisk förlust eller skada som orsakats egendom, inbegripet när flera tillgångar i en drabbad persons egendom skadats som ett resultat av en enda process som utförts av ett enda AI-system med hög risk. Om den drabbade personen också har ett avtalsrättsligt ersättningsanspråk på operatören ska ingen ersättning betalas ut enligt denna förordning om den totala skadan på egendomen eller den betydande immateriella skadan är av ett värde som understiger [500 EUR] (9).

2.   Om den sammanlagda ersättning som ska betalas ut till flera personer som lidit skada som orsakats genom en och samma process som utförts av ett och samma AI-system med hög risk överstiger de högsta totalbelopp som anges i punkt 1, ska de belopp som ska betalas ut till varje person minskas proportionellt så att den kombinerade ersättningen inte överskrider de högsta belopp som anges i punkt 1.

Artikel 6

Ersättningens omfattning

1.   Inom ramen för det belopp som anges i artikel 5.1 a ska den ersättning som ska betalas av den operatör som hålls ansvarig i händelse av fysisk skada som ledde till den drabbade personens död beräknas på grundval av kostnaderna för den läkarvård som den drabbade personen genomgick före sin död och den ekonomiska skada som personen åsamkades till följd av förlorad eller minskad förvärvsförmåga eller ökade behov under skadans varaktighet fram till dödsfallet. Den ansvariga operatören ska dessutom ersätta den part som ansvarar för att täcka den drabbade personens begravningskostnader för dessa utgifter.

Om den drabbade personen vid tidpunkten för den händelse som orsakade den skada som ledde till dennes död hade ett förhållande med en tredje part och en rättslig skyldighet att försörja denna tredje part, ska den ansvariga operatören ersätta den tredje parten genom att betala underhåll i den omfattning som den drabbade personen skulle ha varit skyldig att betala, för en period som motsvarar den förväntade genomsnittliga livslängden för en person i samma ålder och generellt jämförbar med den drabbade personen. Operatören ska även ersätta den tredje parten om denne vid tidpunkten för den händelse som orsakade dödsfallet hade avlats men ännu inte fötts.

2.   Inom ramen för det belopp som anges i artikel 5.1 b ska den ersättning som ska betalas av den operatör som hålls ansvarig i händelse av skada som orsakats den drabbade personens hälsa eller fysiska integritet inbegripa ersättning av kostnaderna för den därmed sammanhängande läkarvården samt betalning för all ekonomisk skada som den drabbade personen lidit till följd av tillfälligt förlorad, minskad eller permanent förlorad förvärvsförmåga eller den påföljande, med läkarintyg styrkta, ökningen av personens behov.

Artikel 7

Preskriptionstid

1.   Skadeståndsanspråk i enlighet med artikel 4.1 avseende skador på liv, hälsa eller fysisk integritet ska omfattas av en särskild preskriptionstid på 30 år från den dag då skadan uppstod.

2.   Skadeståndsanspråk i enlighet med artikel 4.1 avseende skador på egendom eller betydande immateriell skada som orsakat en verifierbar ekonomisk förlust ska omfattas av en särskild preskriptionstid på

| a) | 10 år från den dag då egendomsskadan eller den verifierbara ekonomiska förlusten till följd av den betydande immateriella skadan uppstod, eller |
| --- | --- |

a)

10 år från den dag då egendomsskadan eller den verifierbara ekonomiska förlusten till följd av den betydande immateriella skadan uppstod, eller

| b) | 30 år från den dag då driften av det AI-system med hög risk som senare orsakade egendomsskadan eller den immateriella skadan ägde rum. |
| --- | --- |

b)

30 år från den dag då driften av det AI-system med hög risk som senare orsakade egendomsskadan eller den immateriella skadan ägde rum.

Av de perioder som avses i första stycket ska den period som löper ut först gälla.

3.   Denna artikel ska inte påverka tillämpningen av nationell rätt som reglerar avbrott eller upphörande av preskriptionstider.

KAPITEL III

ANDRA AI-SYSTEM

ANDRA AI-SYSTEM

Artikel 8

Culpabaserat ansvar för andra AI-system

1.   Operatören av ett AI-system som inte utgör ett AI-system med hög risk i enlighet med artiklarna 3 c och 4.2, och därför inte förtecknas i bilagan till denna förordning ska omfattas av culpabaserat ansvar för eventuella skador som orsakats av en fysisk eller virtuell aktivitet, anordning eller process som drivs av AI-systemet.

2.   Operatören ska inte vara ansvarig om denne kan bevisa att skadan har orsakats utan egen förskyllan med hänvisning till någon av följande grunder:

| a) | AI-systemet aktiverades utan operatörens vetskap samtidigt som alla rimliga och nödvändiga åtgärder för att undvika en sådan aktivering utanför operatörens kontroll hade vidtagits. |
| --- | --- |

a)

AI-systemet aktiverades utan operatörens vetskap samtidigt som alla rimliga och nödvändiga åtgärder för att undvika en sådan aktivering utanför operatörens kontroll hade vidtagits.

| b) | Tillbörlig aktsamhet hade iakttagits vid utförande av följande åtgärder: rätt AI-system hade valts för berörd uppgift och kompetens, AI-systemet hade tagits i drift i vederbörlig ordning, verksamheten hade övervakats och driftstillförlitligheten hade upprätthållits med hjälp av regelbunden installation av alla tillgängliga uppdateringar. |
| --- | --- |

b)

Tillbörlig aktsamhet hade iakttagits vid utförande av följande åtgärder: rätt AI-system hade valts för berörd uppgift och kompetens, AI-systemet hade tagits i drift i vederbörlig ordning, verksamheten hade övervakats och driftstillförlitligheten hade upprätthållits med hjälp av regelbunden installation av alla tillgängliga uppdateringar.

Operatören ska inte kunna friskriva sig från ansvar genom att hävda att skadan orsakats av en autonom aktivitet, anordning eller process som drivs av hans eller hennes AI-system. Operatören ska inte vara ansvarig om skadan orsakats av force majeure.

3.   Om skadan orsakats av en tredje part som stört AI-systemet genom att ändra dess sätt att fungera eller dess effekter ska operatören ändå vara ansvarig för betalning av ersättning om denna tredje part inte kan spåras eller saknar finansiella medel.

4.   Tillverkaren av ett AI-system ska på begäran av operatören eller den drabbade personen vara skyldig att samarbeta med dem och tillhandahålla dem information, i den utsträckning som detta är motiverat med tanke på skadeståndsanspråkets storlek, för att göra det möjligt att fastställa skadeståndsansvaret.

Artikel 9

Nationella bestämmelser om ersättning och preskriptionstid

Skadeståndsanspråk som väcks i enlighet med artikel 8.1 ska, när det gäller preskriptionstider liksom ersättningens belopp och omfattning, omfattas av lagstiftningen i den medlemsstat där skadan uppstod.

KAPITEL IV

FÖRDELNING AV ANSVAR

FÖRDELNING AV ANSVAR

Artikel 10

Medvållande

1.   Om skadan orsakats både av en fysisk eller virtuell aktivitet, anordning eller process som drivs av ett AI-system och av handlingar av en drabbad person eller av en person som den drabbade personen är ansvarig för, ska omfattningen av operatörens ansvar enligt denna förordning minskas i motsvarande grad. Operatören ska inte vara ansvarig om den drabbade personen eller den person för vilken han eller hon är ansvarig helt och hållet bär skulden för den skada som orsakats.

2.   En operatör som hålls ansvarig får använda de uppgifter som genereras av AI-systemet för att bevisa att den drabbade personen varit medvållande till skadan, i enlighet med förordning (EU) 2016/679 och annan relevant dataskyddslagstiftning. Den berörda personen får också använda sådana uppgifter som ett bevismedel eller förtydligande i skadeståndsanspråket.

Artikel 11

Solidariskt ansvar

Om det finns fler än en operatör av ett AI-system ska dessa vara solidariskt ansvariga. Om en frontend-operatör också är tillverkaren av AI-systemet ska denna förordning ha företräde framför produktansvarsdirektivet. Om backend-operatören också kan betraktas som tillverkare enligt definitionen i artikel 3 i produktansvarsdirektivet bör det direktivet tillämpas på denna backend-operatör. Om det endast finns en operatör och denna operatör också är tillverkaren av AI-systemet ska denna förordning ha företräde framför produktansvarsdirektivet.

Artikel 12

Återkrav av ersättning

1.   Operatören ska inte ha rätt att återkräva ersättning, såvida inte den drabbade person som har rätt till ersättning enligt denna förordning har erhållit full ersättning.

2.   Om operatören tillsammans med andra operatörer hålls solidariskt ansvarig med avseende på en drabbad person och fullt ut har ersatt den drabbade personen, i enlighet med artikel 4.1 eller 8.1, får denna operatör, i proportion till sitt ansvar, återkräva en del av ersättningen av de andra operatörerna.

Ansvarsfördelningen ska baseras på operatörernas respektive grad av kontroll över den risk som är förknippad med AI-systemets drift och sätt att fungera. Om det bidrag som kan hänföras till en solidariskt ansvarig operatör inte kan utkrävas av denne, ska detta underskott bäras av de andra operatörerna. Om en solidariskt ansvarig operatör ersätter den drabbade personen och begär en reglering av förskotten från de andra ansvariga operatörerna, ska den drabbade personens anspråk mot de andra operatörerna övertas av denna operatör. Övertagandet av skadeståndsanspråket ska inte göras gällande till nackdel för det ursprungliga anspråket.

3.   Om operatören av ett defekt AI-system till fullo ersätter den drabbade personen för skada i enlighet med artikel 4.1 eller 8.1 i denna förordning, har denna operatör regressrätt gentemot tillverkaren av det defekta AI-systemet i enlighet med direktiv 85/374/EEG och nationella bestämmelser om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister.

4.   Om operatörens försäkringsgivare ersätter den drabbade personen för skada i enlighet med artikel 4.1 eller 8.1, ska den drabbade personens skadeståndskrav gentemot en annan person för samma skada övertas av operatörens försäkringsgivare upp till det belopp till vilket operatörens försäkringsgivare har ersatt den drabbade personen.

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 13

Utövande av delegering

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 4.2 ska ges till kommissionen för en period av fem år från och med [tillämpningsdagen för denna förordning].

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 4.2 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med den ständiga tekniska kommittén för AI-system med hög risk (TCRAI-kommittén) i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas i enlighet med artikel 4.2 ska endast träda i kraft om varken Europaparlamentet eller rådet inom en period på två månader från delgivningsdagen har invänt mot akten eller om både Europaparlamentet och rådet före utgången av denna period har underrättat kommissionen om att de inte kommer att göra invändningar. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 14

Översyn

Senast den 1 januari 202X [3 år efter tillämpningsdagen för denna förordning], och därefter vart tredje år, ska kommissionen för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén lägga fram en detaljerad rapport med en översyn av denna förordning mot bakgrund av den fortsatta utvecklingen av artificiell intelligens.

Vid utarbetandet av den rapport som avses i första stycket ska kommissionen begära relevant information från medlemsstaterna om rättspraxis, förlikningar inför domstol och olycksfallsstatistik, såsom antalet olyckor, skador som lidits, involverade AI-applikationer och ersättning som betalats av försäkringsbolag, liksom en bedömning av antalet anspråk som väckts av drabbade personer, antingen enskilt eller kollektivt, och av de tidsfrister inom vilka dessa anspråk behandlas i domstol.

Kommissionens rapport ska vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag, i syfte att åtgärda eventuella brister som konstaterats i rapporten.

Artikel 15

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 202X.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

[...]

---

(1)  EUT ...

1

(2)  EUT ...

2

(3)  Rådets direktiv 85/374/EEG av den 25 juli 1985 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skadeståndsansvar för produkter med säkerhetsbrister (EGT L 210, 7.8.1985, s. 29; svensk specialutgåva, område 15, volym 6, s. 239).

3

(4)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

4

(5)  Se sidan 24 i kommissionens vitbok av den 19 februari 2020 om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/858 av den 30 maj 2018 om godkännande av och marknadskontroll över motorfordon och släpfordon till dessa fordon samt av system, komponenter och separata tekniska enheter som är avsedda för sådana fordon, om ändring av förordningarna (EG) nr 715/2007 och (EG) nr 595/2009 samt om upphävande av direktiv 2007/46/EG (EUT L 151, 14.6.2018, s. 1).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020 av den 20 juni 2019 om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter och om ändring av direktiv 2004/42/EG och förordningarna (EG) nr 765/2008 och (EU) nr 305/2011 (EUT L 169, 25.6.2019, s. 1).

8

(9)  Ska ses över av kommissionen i enlighet med punkt 19 i resolutionen.

9

---

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/129 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/129

---

P9_TA(2020)0277

Immateriella rättigheter för utveckling av artificiell intelligens

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 om immateriella rättigheter för utveckling av artificiell intelligens (2020/2015(INI))

(2021/C 404/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 4, 16, 26, 114 och 118, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 4, 16, 26, 114 och 118,

| — | med beaktande av Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (1) och kommissionens riktlinjer för bättre lagstiftning (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (1) och kommissionens riktlinjer för bättre lagstiftning (COM(2015)0215),

| — | med beaktande av Wipos (Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten) fördrag om upphovsrätt, Wipos fördrag om framföranden och fonogram och Wipos reviderade sammanfattande dokument av den 29 maj 2020 om politik rörande immateriella rättigheter och artificiell intelligens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wipos (Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten) fördrag om upphovsrätt, Wipos fördrag om framföranden och fonogram och Wipos reviderade sammanfattande dokument av den 29 maj 2020 om politik rörande immateriella rättigheter och artificiell intelligens,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/790 av den 17 april 2019 om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/24/EG av den 23 april 2009 om rättsligt skydd för datorprogram (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/24/EG av den 23 april 2009 om rättsligt skydd för datorprogram (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/943 av den 8 juni 2016 om skydd mot att icke röjd know-how och företagsinformation (företagshemligheter) olagligen anskaffas, utnyttjas och röjs (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/943 av den 8 juni 2016 om skydd mot att icke röjd know-how och företagsinformation (företagshemligheter) olagligen anskaffas, utnyttjas och röjs (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av den 20 juni 2019 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1024 av den 20 juni 2019 om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1807 av den 14 november 2018 om en ram för det fria flödet av andra data än personuppgifter i Europeiska unionen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1807 av den 14 november 2018 om en ram för det fria flödet av andra data än personuppgifter i Europeiska unionen (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 av den 20 juni 2019 om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 av den 20 juni 2019 om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster (9),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020Om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020Om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065),

| — | med beaktande av det arbete som utförts av den högnivåexpertgrupp för artificiell intelligens som kommissionen inrättat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete som utförts av den högnivåexpertgrupp för artificiell intelligens som kommissionen inrättat,

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden En EU-strategi för data (COM(2020)0066) och En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden En EU-strategi för data (COM(2020)0066) och En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102),

| — | med beaktande av riktlinjerna från november 2019 för granskning vid Europeiska patentverket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna från november 2019 för granskning vid Europeiska patentverket,

| — | med beaktande av arbetsdokument 2016/05 om den digitala ekonomin från kommissionens gemensamma forskningscentrum och dess institut för framtidsstudier An Economic Policy Perspective on Online Platforms, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokument 2016/05 om den digitala ekonomin från kommissionens gemensamma forskningscentrum och dess institut för framtidsstudier An Economic Policy Perspective on Online Platforms,

| — | med beaktande av de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (2019–2024) – En ambitiösare union – Min agenda för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (2019–2024) – En ambitiösare union – Min agenda för Europa,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 med rekommendationer till kommissionen om civilrättsliga bestämmelser om robotteknik (10),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism och utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism och utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0176/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0176/2020), och av följande skäl:

| A. | Unionens rättsliga ram för immateriella rättigheter syftar till att säkerställa främjande av innovation, kreativitet och tillgång till kunskap och information. |
| --- | --- |

A.

Unionens rättsliga ram för immateriella rättigheter syftar till att säkerställa främjande av innovation, kreativitet och tillgång till kunskap och information.

| B. | I artikel 118 i EUF-fördraget fastställs att unionens lagstiftare ska föreskriva åtgärder för att skapa europeiska rättigheter som säkerställer ett enhetligt skydd för immateriella rättigheter i unionen. Den inre marknaden främjar den starkare ekonomiska tillväxt som krävs för att säkerställa unionsmedborgarnas välstånd. |
| --- | --- |

B.

I artikel 118 i EUF-fördraget fastställs att unionens lagstiftare ska föreskriva åtgärder för att skapa europeiska rättigheter som säkerställer ett enhetligt skydd för immateriella rättigheter i unionen. Den inre marknaden främjar den starkare ekonomiska tillväxt som krävs för att säkerställa unionsmedborgarnas välstånd.

| C. | Den senaste tidens utveckling inom artificiell intelligens (AI) och liknande ny teknik utgör ett betydande tekniskt framsteg som skapar möjligheter och utmaningar för unionens medborgare, företag, offentliga förvaltningar och upphovsmän samt försvarssektorn. |
| --- | --- |

C.

Den senaste tidens utveckling inom artificiell intelligens (AI) och liknande ny teknik utgör ett betydande tekniskt framsteg som skapar möjligheter och utmaningar för unionens medborgare, företag, offentliga förvaltningar och upphovsmän samt försvarssektorn.

| D. | På grund av AI-tekniken kan det vara svårt att spåra och tillämpa immateriella rättigheter på AI-genererat material, vilket gör att mänskliga upphovsmän vars originalverk används för att driva sådan teknik inte får någon skälig ersättning. |
| --- | --- |

D.

På grund av AI-tekniken kan det vara svårt att spåra och tillämpa immateriella rättigheter på AI-genererat material, vilket gör att mänskliga upphovsmän vars originalverk används för att driva sådan teknik inte får någon skälig ersättning.

| E. | Målet att göra unionen till den globala ledaren inom AI-teknik måste inbegripa insatser för att återupprätta och säkerställa unionens digitala och industriella suveränitet, säkerställa dess konkurrenskraft och främja och skydda innovation, samt måste kräva en strukturreform av unionens industripolitik så att den kan ligga i framkant när det gäller AI-teknik samtidigt som den kulturella mångfalden respekteras. Unionens globala ledarskap inom AI kräver ett effektivt immaterialrättsligt system som är anpassat till den digitala tidsåldern, så att det blir möjligt för innovatörer att släppa ut nya produkter på marknaden. Starka skyddsmekanismer är avgörande för att man ska kunna skydda unionens patentsystem mot missbruk, som är till skada för innovativa AI-utvecklare. Det behövs en människocentrerad AI-strategi som är förenlig med etiska principer och mänskliga rättigheter för att tekniken ska fortsätta att vara ett verktyg som tjänar såväl människor som det gemensamma bästa. |
| --- | --- |

E.

Målet att göra unionen till den globala ledaren inom AI-teknik måste inbegripa insatser för att återupprätta och säkerställa unionens digitala och industriella suveränitet, säkerställa dess konkurrenskraft och främja och skydda innovation, samt måste kräva en strukturreform av unionens industripolitik så att den kan ligga i framkant när det gäller AI-teknik samtidigt som den kulturella mångfalden respekteras. Unionens globala ledarskap inom AI kräver ett effektivt immaterialrättsligt system som är anpassat till den digitala tidsåldern, så att det blir möjligt för innovatörer att släppa ut nya produkter på marknaden. Starka skyddsmekanismer är avgörande för att man ska kunna skydda unionens patentsystem mot missbruk, som är till skada för innovativa AI-utvecklare. Det behövs en människocentrerad AI-strategi som är förenlig med etiska principer och mänskliga rättigheter för att tekniken ska fortsätta att vara ett verktyg som tjänar såväl människor som det gemensamma bästa.

| F. | AI-tekniken bör regleras på unionsnivå för att förhindra såväl en fragmentering av den inre marknaden som skillnader mellan olika nationella bestämmelser och riktlinjer. Ett helt harmoniserat unionsregelverk på AI-området kommer att kunna utgöra ett rättsligt riktmärke på internationell nivå. Nya gemensamma regler för AI-system bör anta formen av en förordning som syftar till att fastställa likvärdiga standarder i hela unionen. Dessutom måste lagstiftningen framtidssäkras så att den kan hålla jämna steg med den snabba utvecklingen av denna teknik, och den måste följas upp genom ingående konsekvensbedömningar. Rättslig förutsebarhet bidrar till teknisk utveckling, och allmänhetens förtroende för den nya tekniken är avgörande för sektorns utveckling, eftersom unionens konkurrensfördelar stärks därigenom. AI-regelverket bör därför bidra till att skapa förtroende för AI-teknikens säkerhet och tillförlitlighet samt en balans mellan å ena sidan offentligt skydd och å andra sidan incitament för företagen att investera i innovation. |
| --- | --- |

F.

AI-tekniken bör regleras på unionsnivå för att förhindra såväl en fragmentering av den inre marknaden som skillnader mellan olika nationella bestämmelser och riktlinjer. Ett helt harmoniserat unionsregelverk på AI-området kommer att kunna utgöra ett rättsligt riktmärke på internationell nivå. Nya gemensamma regler för AI-system bör anta formen av en förordning som syftar till att fastställa likvärdiga standarder i hela unionen. Dessutom måste lagstiftningen framtidssäkras så att den kan hålla jämna steg med den snabba utvecklingen av denna teknik, och den måste följas upp genom ingående konsekvensbedömningar. Rättslig förutsebarhet bidrar till teknisk utveckling, och allmänhetens förtroende för den nya tekniken är avgörande för sektorns utveckling, eftersom unionens konkurrensfördelar stärks därigenom. AI-regelverket bör därför bidra till att skapa förtroende för AI-teknikens säkerhet och tillförlitlighet samt en balans mellan å ena sidan offentligt skydd och å andra sidan incitament för företagen att investera i innovation.

| G. | AI och tillhörande teknik grundas på datormodellering och algoritmer, som i sig betraktas som matematiska metoder i den mening som avses i den europeiska patentkonventionen och därför inte är patenterbara. Matematiska metoder och datorprogram är patenterbara på grundval av artikel 52.3 i den europeiska patentkonventionen när de används som en del av ett AI-system som bidrar till att skapa en ytterligare teknisk effekt. Det bör göras en ingående bedömning av konsekvenserna av ett sådant potentiellt patentskydd. |
| --- | --- |

G.

AI och tillhörande teknik grundas på datormodellering och algoritmer, som i sig betraktas som matematiska metoder i den mening som avses i den europeiska patentkonventionen och därför inte är patenterbara. Matematiska metoder och datorprogram är patenterbara på grundval av artikel 52.3 i den europeiska patentkonventionen när de används som en del av ett AI-system som bidrar till att skapa en ytterligare teknisk effekt. Det bör göras en ingående bedömning av konsekvenserna av ett sådant potentiellt patentskydd.

| H. | AI och tillhörande teknik bygger på skapande och exekvering av datorprogram som i sig omfattas av specifika upphovsrättsliga bestämmelser. Därvid kan inte de idéer, metoder och principer som ligger bakom innehållet i ett datorprogram, utan endast datorprogrammets uttrycksform skyddas. |
| --- | --- |

H.

AI och tillhörande teknik bygger på skapande och exekvering av datorprogram som i sig omfattas av specifika upphovsrättsliga bestämmelser. Därvid kan inte de idéer, metoder och principer som ligger bakom innehållet i ett datorprogram, utan endast datorprogrammets uttrycksform skyddas.

| I. | Det beviljas allt fler AI-relaterade patent. |
| --- | --- |

I.

Det beviljas allt fler AI-relaterade patent.

| J. | Utvecklingen av AI och tillhörande teknik väcker frågor om skyddet av innovationer som sådana och om tillämpningen av immateriella rättigheter på material, innehåll och data som genererats av AI och tillhörande teknik och som kan vara av industriell eller konstnärlig karaktär och ger upphov till olika kommersiella möjligheter. I detta sammanhang är det viktigt att göra åtskillnad mellan å ena sidan mänskligt skapande som stöds av AI och å andra sidan skapande som genereras autonomt av AI. |
| --- | --- |

J.

Utvecklingen av AI och tillhörande teknik väcker frågor om skyddet av innovationer som sådana och om tillämpningen av immateriella rättigheter på material, innehåll och data som genererats av AI och tillhörande teknik och som kan vara av industriell eller konstnärlig karaktär och ger upphov till olika kommersiella möjligheter. I detta sammanhang är det viktigt att göra åtskillnad mellan å ena sidan mänskligt skapande som stöds av AI och å andra sidan skapande som genereras autonomt av AI.

| K. | AI och tillhörande teknik är i mycket hög grad beroende av redan befintligt innehåll och stora mängder data. Ökad, transparent och öppen tillgång till vissa icke-personuppgifter och databaser i unionen, särskilt för små och medelstora företag och nystartade företag, samt datainteroperabilitet, som begränsar inlåsningseffekterna, kommer att vara avgörande inte bara för den fortsatta utvecklingen av den europeiska AI-industrin, utan även som stöd för de europeiska företagens konkurrenskraft globalt sett. Insamling av personuppgifter måste ske i enlighet med grundläggande rättigheter och gällande dataskyddsbestämmelser, och detta förutsätter skräddarsydd styrning, närmare bestämt när det gäller datahantering och transparens med avseende på data som används vid utveckling och användning av AI-teknik, under hela livscykeln för AI-baserade system. |
| --- | --- |

K.

AI och tillhörande teknik är i mycket hög grad beroende av redan befintligt innehåll och stora mängder data. Ökad, transparent och öppen tillgång till vissa icke-personuppgifter och databaser i unionen, särskilt för små och medelstora företag och nystartade företag, samt datainteroperabilitet, som begränsar inlåsningseffekterna, kommer att vara avgörande inte bara för den fortsatta utvecklingen av den europeiska AI-industrin, utan även som stöd för de europeiska företagens konkurrenskraft globalt sett. Insamling av personuppgifter måste ske i enlighet med grundläggande rättigheter och gällande dataskyddsbestämmelser, och detta förutsätter skräddarsydd styrning, närmare bestämt när det gäller datahantering och transparens med avseende på data som används vid utveckling och användning av AI-teknik, under hela livscykeln för AI-baserade system.

| 1. | Europaparlamentet noterar kommissionens vitbok Om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende och EU-strategin för data. Parlamentet framhåller att resonemangen i dem sannolikt kommer att bidra till att potentialen i människocentrerad AI i EU frigörs. Parlamentet konstaterar emellertid att kommissionen inte tar upp frågan om skyddet av immateriella rättigheter i samband med utvecklingen av AI och tillhörande teknik, trots den stora betydelsen av dessa rättigheter. Parlamentet betonar behovet av att skapa ett gemensamt europeiskt dataområde och anser att användningen av detta kommer att spela en viktig roll för innovation och kreativitet i unionens ekonomi, vilket bör uppmuntras. Parlamentet betonar att unionen bör spela en avgörande roll när det gäller att fastställa grundläggande principer för utveckling, införande och användning av AI, utan att hindra dess fortsatta utveckling eller hämma konkurrensen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av AI och tillhörande teknik inom transport och turism kommer att medföra innovation, forskning, investeringsmobilisering och betydande fördelar för ekonomin, samhället, miljön, allmänheten och säkerheten, och samtidigt göra dessa sektorer mer attraktiva för yngre generationer och skapa nya sysselsättningsmöjligheter och mer hållbara affärsmodeller, men betonar samtidigt att den inte bör medföra skada för människor eller samhället. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar vikten av att skapa ett fungerande och fullständigt harmoniserat regelverk på området AI-teknik. Parlamentet föreslår att en sådan ram utformas som en förordning snarare än ett direktiv i syfte att undvika en fragmentering av den europeiska digitala inre marknaden samt främja innovation. |
| --- | --- |

3.

| 4. | I sitt meddelande av den 8 april 2019 (11) välkomnade kommissionen de sju centrala kraven i högnivåexpertgruppens riktlinjer, och Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till dessa krav och vederbörligen genomföra dem i all lagstiftning som berör AI. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att utvecklingen, införandet och användningen av AI-teknik samt den globala dataekonomins tillväxt innebär att viktiga tekniska, sociala, ekonomiska, etiska och rättsliga frågor måste dryftas inom olika politikområden, bland annat immateriella rättigheter och hur de påverkar politikområdena i fråga. Parlamentet betonar att det, för att frigöra AI-teknikens potential, är nödvändigt att avlägsna onödiga rättsliga hinder för att inte hämma vare sig tillväxt eller innovation med avseende på den datadrivna ekonomi som fortfarande är under utveckling i unionen. Parlamentet efterlyser en konsekvensbedömning av skyddet av immateriella rättigheter i samband med utvecklingen av AI-teknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller den avgörande betydelsen av såväl ett balanserat skydd av de immateriella rättigheterna i samband med AI-teknik som detta skydds flerdimensionella karaktär, och betonar samtidigt vikten av att säkerställa en hög skyddsnivå för immateriella rättigheter, skapa rättslig förutsebarhet och få till stånd det förtroende som krävs för att uppmuntra investeringar i sådan teknik samt säkerställa både teknikens överlevnad på lång sikt och konsumenternas användning av tekniken i fråga. Parlamentet anser att unionen har potential att gå i täten för skapandet av AI-teknik genom att anta ett operativt regelverk som regelbundet utvärderas mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och genom att bedriva en proaktiv offentlig politik, i synnerhet när det gäller utbildningsprogram och ekonomiskt stöd till forskning och samarbeten mellan den offentliga och den privata sektorn. Parlamentet framhåller på nytt behovet av att säkerställa tillräckligt handlingsutrymme för att möjliggöra utveckling av ny teknik, nya produkter och nya tjänster. Parlamentet betonar att inrättandet av en miljö som främjar kreativitet och innovation genom att uppmuntra användning av AI-teknik inte får ske på bekostnad av vare sig de mänskliga upphovsmännens intressen eller unionens etiska principer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser också att unionen måste fånga AI-teknikens olika dimensioner med hjälp av definitioner som är teknikneutrala och flexibla nog att omfatta framtida teknisk utveckling samt efterföljande användning. Parlamentet anser att det är nödvändigt med fortsatt reflektion kring samverkan mellan AI och immateriella rättigheter, såväl ur immaterialrättsmyndigheternas perspektiv som ur ett användarperspektiv. Parlamentet anser att bedömningen av AI-tillämpningar är en utmaning som förutsätter såväl transparenskrav som framtagande av nya metoder, med tanke på att exempelvis anpassningsbara inlärningssystem kan omkalibrera sig efter varje inmatning, så att vissa förhandsupplysningar förblir utan verkan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar vikten av transparens och ansvar när det gäller strömningstjänsternas användning av algoritmer, så att tillgången till kulturellt och kreativt innehåll i olika former och på olika språk samt opartisk tillgång till europeiska verk kan garanteras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att det görs en bedömning uppdelad per sektor och per typ av konsekvenser som AI-tekniken får för de immateriella rättigheterna. Parlamentet anser att en sådan bedömning till exempel bör ta hänsyn till graden av mänsklig inverkan, den artificiella intelligensens autonomi och vikten av den roll som använda data och upphovsrättsskyddade material spelar samt deras ursprung liksom eventuella andra faktorer som är av relevans. Parlamentet påminner om att varje form av strategi måste skapa rätt balans mellan behovet att skydda investeringar av både resurser och insatser och behovet att skapa incitament för skapande och delning. Parlamentet anser att det krävs mer ingående undersökningar om hur det mänskliga bidraget till data i AI-algoritmer ska bedömas. Parlamentet anser att omstörtande teknik som AI erbjuder både små och stora företag möjlighet att utveckla marknadsledande produkter. Parlamentet anser att alla företag bör åtnjuta ett lika starkt och effektivt immaterialrättsligt skydd. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att erbjuda stöd till nystartade företag och små och medelstora företag genom programmet för den inre marknaden och digitala innovationsknutpunkter för att skydda deras produkter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet föreslår att nämnda bedömning inriktas i synnerhet på AI-teknikens och den tillhörande teknikens inverkan och konsekvenser inom ramen för rådande regelverk för patenträtt, skydd av varumärken och formgivning samt upphovsrätt och närstående rättigheter, inbegripet tillämpligheten hos det rättsliga skyddet för databaser och datorprogram och skyddet mot att icke röjd know-how och företagsinformation (företagshemligheter) olagligen anskaffas, utnyttjas och röjs. Parlamentet erkänner den potential som AI-tekniken har när det gäller att förbättra efterlevnaden av immateriella rättigheter, trots behovet av mänsklig kontroll och översyn, särskilt när det gäller rättsliga konsekvenser. Parlamentet betonar också att man måste göra en bedömning av huruvida avtalsrätten bör uppdateras i syfte att på bästa sätt skydda konsumenterna och huruvida konkurrensreglerna behöver anpassas för att åtgärda marknadsmisslyckanden och missbruk i den digitala ekonomin, och att man måste utarbeta en mer fullständig rättslig ram för de ekonomiska sektorer som påverkas av AI, så att de europeiska företagen och berörda parter kan expandera. Parlamentet framhåller även behovet att skapa rättslig förutsebarhet. Parlamentet betonar att skyddet av immateriella rättigheter under alla omständigheter måste göras förenligt med andra grundläggande rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet erinrar om att matematiska metoder som sådana inte kan patentskyddas, såvida de inte används för tekniska ändamål i samband med tekniska uppfinningar, som i sig kan patentskyddas endast om de tillämpliga kriterierna för uppfinningar är uppfyllda. Om en uppfinning avser antingen en metod som inbegriper tekniska lösningar eller en teknisk anordning påpekar parlamentet också att syftet med uppfinningen, i dess helhet, de facto är av teknisk karaktär, vilket innebär att den kan komma i fråga för patentskydd. Parlamentet understryker i detta sammanhang patentskyddsramens roll när det gäller att stimulera AI-uppfinningar och främja spridningen av dem, samt behovet att skapa möjligheter för europeiska företag och nystartade företag att bidra till utvecklingen och användningen av AI i Europa. Parlamentet påpekar att standardessentiella patent spelar en avgörande roll för utveckling och spridning av ny AI och tillhörande teknik och för säkerställande av interoperabilitet. Kommissionen uppmanas att stödja framtagande av branschstandarder och uppmuntra formell standardisering. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att patentskydd kan ges under förutsättning att uppfinningen är ny och inte ligger nära till hands och att den har uppfinningshöjd. Parlamentet konstaterar dessutom att patenträtten kräver en fullständig beskrivning av den bakomliggande tekniken, vilket kan ställa till med problem för viss AI-teknik med tanke på hur komplex den är. Parlamentet framhåller också de rättsliga utmaningar som är förknippade med bakåtkompilering, som utgör ett undantag från det upphovsrättsliga skyddet för datorprogram och skyddet av företagshemligheter, som i sin tur är av central betydelse för innovation och forskning och som bör beaktas till fullo i samband med utvecklingen av AI-teknik. Kommissionen uppmanas att göra en bedömning av möjligheterna att på ett tillfredsställande sätt testa produkter, till exempel på ett modulärt sätt, utan att det medför risker för innehavare av immateriella rättigheter eller företagshemligheter till följd av ett omfattande offentliggörande av produkter som lätt kan kopieras. Parlamentet betonar att AI-tekniken bör vara öppet tillgänglig för utbildnings- och forskningsändamål, exempelvis för effektivisering av inlärningsmetoderna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att den allt större autonomin i den kreativa processen med att generera innehåll av konstnärlig karaktär kan ge upphov till frågor kring äganderätten till de immateriella rättigheter som omfattar innehållet i fråga. Parlamentet anser i detta hänseende att AI-teknik inte bör ges status som juridisk person och pekar på de negativa effekter som en sådan möjlighet skulle kunna ha på incitamenten för mänskliga upphovsmän. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet framhåller skillnaden mellan å ena sidan mänskligt skapande som stöds av AI och å andra sidan AI-genererat skapande, med tanke på att det sistnämnda ger upphov till nya lagstiftningsutmaningar i fråga om immaterialrättsligt skydd, till exempel frågor om ägarskap, uppfinnarskap och skälig ersättning, liksom frågor med anknytning till potentiell marknadskoncentration. Parlamentet anser vidare att immateriella rättigheter för utveckling av AI-teknik bör åtskiljas från immateriella rättigheter som eventuellt beviljas för AI-genererat skapande. Parlamentet betonar att det nuvarande regelverket om immateriella rättigheter är fortsatt tillämpligt på AI som används bara som ett verktyg till stöd för en upphovsman i skapandeprocessen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att tekniskt skapande som genereras av AI-teknik måste skyddas enligt regelverket om immateriella rättigheter för att uppmuntra investeringar i denna form av skapande och öka den rättsliga förutsebarheten för medborgare, företag och – eftersom de för närvarande hör till de flitigaste användarna av AI-teknik – uppfinnare. Parlamentet anser att verk som producerats autonomt av artificiella agenter och robotar eventuellt inte kan omfattas av upphovsrättsligt skydd, i syfte att respektera originalitetsprincipen, som är kopplad till en fysisk person, och eftersom begreppet ”intellektuellt skapande” avser upphovsmannens personlighet. Kommissionen uppmanas att att stödja en övergripande, evidensbaserad och teknikneutral strategi för gemensamma, enhetliga upphovsrättsliga bestämmelser som är tillämpliga på AI-genererade verk i unionen, om det fastställs att sådana verk skulle kunna omfattas av upphovsrättsligt skydd. Parlamentet rekommenderar att eventuell äganderätt bör tillkomma endast fysiska eller juridiska personer som skapat verket på laglig väg, och endast efter tillstånd från upphovsrättsinnehavaren om upphovsrättsskyddat material används, såvida inte undantag från eller inskränkningar i upphovsrätten gäller. Parlamentet betonar vikten av att underlätta tillgången till data och datadelning, öppna standarder och teknik med öppen källkod, samtidigt som investeringar uppmuntras och innovation främjas. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att AI gör det möjligt att behandla stora mängder data avseende tidigare känd teknik eller förekomsten av immateriella rättigheter. Parlamentet konstaterar samtidigt att AI eller tillhörande teknik som används för registreringsförfarandet för beviljande av immateriella rättigheter och fastställande av ansvar vid överträdelser av immaterialrättsregler inte kan ersätta mänsklig granskning som utförs från fall till fall, för att kvaliteten och rättvisan i besluten ska kunna säkerställas. Parlamentet noterar att AI successivt får ökad kapacitet att ta över uppgifter som normalt sett utförts av människor, och betonar därför behovet att införa adekvata skyddsåtgärder, inbegripet designsystem som fortlöpande involverar människor i processerna för kontroll och översyn samt transparens, ansvarsskyldighet och kontroll av beslut som fattas inom ramen för AI. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar, när det gäller AI-teknikens användning av icke-personuppgifter, att den lagliga användningen av upphovsrättsskyddade verk och andra alster samt tillhörande data, däribland redan befintligt innehåll, högkvalitativa dataset och metadata, måste utvärderas mot bakgrund av de gällande reglerna om undantag från och inskränkningar i det upphovsrättsliga skyddet, till exempel det undantag avseende text- och datautvinning som föreskrivs i direktivet om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden. Parlamentet efterlyser ytterligare klargöranden när det gäller dataskyddet enligt upphovsrättslagstiftningen och det potentiella skyddet av varumärken och industriell formgivning för verk som genererats autonomt genom AI-tillämpningar. Parlamentet anser att frivillig delning av icke-personuppgifter mellan företag och sektorer bör främjas och baseras på rättvisa avtal, inklusive licensavtal. Parlamentet framhåller de immaterialrättsliga utmaningar som uppstår när deepfake framställs med hjälp av vilseledande, manipulerade data eller data som helt enkelt är av dålig kvalitet, oavsett om sådan deepfake innehåller data som kan vara upphovsrättsskyddade. Parlamentet är oroat över risken för massmanipulering av människor i syfte att destabilisera demokratier och efterlyser såväl ökad medvetenhet och mediekompetens som åtgärder för att snarast möjligt tillgängliggöra AI-teknik för verifiering av fakta och information. Parlamentet anser att granskningsbara register med icke-personuppgifter som används genom hela livscykeln för AI-baserad teknik i överensstämmelse med gällande dataskyddsbestämmelser skulle kunna underlätta spårning av användning av upphovsrättsskyddade verk och därigenom bättre skydda rättsinnehavarna och bidra till integritetsskyddet. Parlamentet betonar att AI-tekniken skulle kunna vara användbar när det gäller att kontrollera efterlevnaden av immateriella rättigheter, men att den samtidigt skulle förutsätta mänsklig granskning och en garanti för full transparens i alla AI-drivna beslutssystem. Parlamentet betonar att framtida AI-ordningar inte får kringgå eventuella krav på teknik med öppen källkod vid offentliga upphandlingar eller förhindra möjligheter att sammankoppla digitala tjänster. AI-system är programvarubaserade och bygger på statistiska modeller, som kan innehålla fel. Parlamentet betonar att AI-genererat material inte får vara diskriminerande och att ett av de effektivaste sätten att minska förekomsten av snedvridning i AI-system är att – i den mån det är möjligt enligt unionsrätten – säkerställa att största möjliga mängd icke-personuppgifter är tillgänglig för utbildningsändamål och maskininlärning. Kommissionen uppmanas att reflektera över användningen av allmänt tillgängliga data för sådana ändamål. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet framhåller vikten av att strategin för den digitala inre marknaden genomförs fullt ut, så att såväl tillgången till icke-personuppgifter samt uppgifternas interoperabilitet ökar inom EU. Parlamentet betonar att EU-strategin för data måste säkerställa en balans mellan å ena sidan främjande av dataflöden samt allmän tillgång till och användning och delning av data och å andra sidan skyddet av immateriella rättigheter och företagshemligheter, samtidigt som bestämmelserna om dataskydd och integritet respekteras. Parlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av att utvärdera huruvida unionens bestämmelser om immateriella rättigheter är ett adekvat verktyg för att skydda data, inbegripet sektorsdata som behövs för utvecklingen av AI, och påminner om att strukturerade data – till exempel databaser – som åtnjuter immaterialrättsligt skydd kanske inte vanligtvis betraktas som data. Parlamentet anser att det måste tillhandahållas fullständig information om användningen av immaterialrättsligt skyddade data, i synnerhet inom ramen för förbindelserna mellan plattformar och företag. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att skapa ett gemensamt europeiskt dataområde. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen funderar över huruvida det vore lämpligt med lagstiftning om frågor som påverkar förbindelserna mellan ekonomiska aktörer vars mål är att använda icke-personuppgifter, och välkomnar en eventuell översyn av databasdirektivet och ett eventuellt förtydligande av hur direktivet om skydd av företagshemligheter ska tillämpas som allmän ram. Parlamentet ser med intresse fram emot resultaten av det offentliga samråd som sjösatts av kommissionen om EU-strategin för data. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet framhåller att kommissionen måste sträva efter att tillhandahålla ett balanserat och innovationsdrivet immaterialrättsligt skydd till förmån för de europeiska utvecklarna av AI-teknik, för att stärka de europeiska företagens konkurrenskraft, också gentemot eventuellt rättegångsmissbruk, och sträva efter att rättsligt sett säkerställa så stor förutsebarhet som möjligt för användarna, särskilt vid internationella förhandlingar, i synnerhet vad gäller de pågående diskussionerna om AI och datarevolutionen inom Wipo. Parlamentet välkomnar att kommissionen nyligen lämnat unionens synpunkter till Wipos allmänna samråd om Wipos utkast till sammanfattande dokument om politik rörande immateriella rättigheter och artificiell intelligens. Parlamentet påminner i detta avseende om unionens etiska skyldighet att stödja utvecklingen runt om i världen genom att underlätta gränsöverskridande samarbete om AI, bland annat genom inskränkningar och undantag för gränsöverskridande forskning och text- och datautvinning, i enlighet med direktivet om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet är fullt medvetet om att framsteg på AI-området måste kombineras med offentliga infrastrukturinvesteringar, digital kompetenshöjning och stora förbättringar vad gäller konnektivitet och interoperabilitet om man ska kunna utnyttja AI fullt ut. Parlamentet betonar därför vikten av säkra och hållbara 5G-nät för att AI-teknik ska kunna användas på bred front, men framför allt det arbete som krävs för infrastruktur och dess säkerhet i hela unionen. Parlamentet noterar att det pågår intensiv patenteringsverksamhet inom transportsektorn när det gäller AI. Parlamentet uttrycker sin oro över att detta kan leda till rättstvister i stor skala, till skada för branschen som helhet, och eventuellt också för trafiksäkerheten, om vi inte snarast lagstiftar om utvecklingen av AI-relaterad teknik på unionsnivå. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet ger sitt stöd till kommissionens beredvillighet att uppmana centrala aktörer i tillverkningsindustrin – transporttillverkare, AI- och konnektivitetsinnovatörer, tjänsteleverantörer i turismsektorn och andra aktörer i bilbranschen – att enas om på vilka villkor de är beredda att dela med sig av sina data. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas parlament och regeringar. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(2)  EUT L 130, 17.5.2019, s. 92.

(3)  EGT L 77, 27.3.1996, s. 20.

(4)  EUT L 111, 5.5.2009, s. 16.

(5)  EUT L 157, 15.6.2016, s. 1.

(6)  EUT L 172, 26.6.2019, s. 56.

(7)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(8)  EUT L 303, 28.11.2018, s. 59.

(9)  EUT L 186, 11.7.2019, s. 57.

(10)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 239.

(11)  Att skapa förtroende för människocentrerad artificiell intelligens (COM(2019)0168).

---

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/136 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/136

---

P9_TA(2020)0279

Betänkande om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Moldavien

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Moldavien (2019/2201(INI))

(2021/C 404/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 8 samt avdelning V, särskilt artiklarna 21, 22, 36 och 37, i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), och femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 samt avdelning V, särskilt artiklarna 21, 22, 36 och 37, i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), och femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, vilket inkluderar ett djupgående och omfattande frihandelsområde och fullt ut trädde i kraft den 1 juli 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan, vilket inkluderar ett djupgående och omfattande frihandelsområde och fullt ut trädde i kraft den 1 juli 2016,

| — | med beaktande av inrättandet i mars 2014 av en viseringsfri ordning för medborgare i Republiken Moldavien, till följd av Europaparlamentets och rådets ändringar av rådets förordning (EG) nr 539/2001 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av inrättandet i mars 2014 av en viseringsfri ordning för medborgare i Republiken Moldavien, till följd av Europaparlamentets och rådets ändringar av rådets förordning (EG) nr 539/2001 (1),

| — | med beaktande av undertecknandet i november 2017 av ett samförståndsavtal, ett lånefacilitetsavtal och ett bidragsavtal om mikroekonomiskt bistånd värt 100 miljoner EUR för perioden 2017–2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av undertecknandet i november 2017 av ett samförståndsavtal, ett lånefacilitetsavtal och ett bidragsavtal om mikroekonomiskt bistånd värt 100 miljoner EUR för perioden 2017–2018,

| — | med beaktande av Republiken Moldaviens nationella handlingsplan för genomförandet av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien under perioden 2017–2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Republiken Moldaviens nationella handlingsplan för genomförandet av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien under perioden 2017–2019,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Republiken Moldavien, särskilt den tidigare resolutionen av den 14 november 2018 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Moldavien (2), dess resolution av den 5 juli 2018 om den politiska krisen i Republiken Moldavien efter ogiltigförklarandet av borgmästarvalen i Chișinău (3), av den 15 november 2017 om det östliga partnerskapet inför toppmötet i november 2017 (4), av den 4 juli 2017 om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien (5) och av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Republiken Moldavien, särskilt den tidigare resolutionen av den 14 november 2018 om genomförandet av EU:s associeringsavtal med Moldavien (2), dess resolution av den 5 juli 2018 om den politiska krisen i Republiken Moldavien efter ogiltigförklarandet av borgmästarvalen i Chișinău (3), av den 15 november 2017 om det östliga partnerskapet inför toppmötet i november 2017 (4), av den 4 juli 2017 om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien (5) och av den 21 januari 2016 om associeringsavtalen/de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Georgien, Moldavien och Ukraina (6),

| — | med beaktande av EU:s beslut från juli 2018 om att frysa utbetalningen av den första delen av det makroekonomiska stödet, efter Högsta domstolens avgörande om borgmästarvalet i Chișinău, och dess beslut i november 2018 om att skära ned det ekonomiska stödet, med anledning av oron över tillämpningen av rättsstatsprincipen och den demokratiska tillbakagången i landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s beslut från juli 2018 om att frysa utbetalningen av den första delen av det makroekonomiska stödet, efter Högsta domstolens avgörande om borgmästarvalet i Chișinău, och dess beslut i november 2018 om att skära ned det ekonomiska stödet, med anledning av oron över tillämpningen av rättsstatsprincipen och den demokratiska tillbakagången i landet,

| — | med beaktande av det efterföljande EU-beslutet från juli 2019 att återuppta utbetalningarna av budgetstöd mot bakgrund av Republiken Moldaviens åtagande att reformera rättsväsendet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det efterföljande EU-beslutet från juli 2019 att återuppta utbetalningarna av budgetstöd mot bakgrund av Republiken Moldaviens åtagande att reformera rättsväsendet,

| — | med beaktande av EU:s beslut från oktober 2019 om utbetalning av en första del av det makroekonomiska stödet till ett värde av 30 miljoner EUR, till följd av genomförandet av viktiga reformer för att förbättra demokratiska standarder och skydda rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s beslut från oktober 2019 om utbetalning av en första del av det makroekonomiska stödet till ett värde av 30 miljoner EUR, till följd av genomförandet av viktiga reformer för att förbättra demokratiska standarder och skydda rättsstatsprincipen,

| — | med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument om rapporten om genomförandet av Republiken Moldaviens associering av den 11 september 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma arbetsdokument om rapporten om genomförandet av Republiken Moldaviens associering av den 11 september 2019,

| — | med beaktande av resultatet från det femte mötet i associeringsrådet mellan EU och Republiken Moldavien den 30 september 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet från det femte mötet i associeringsrådet mellan EU och Republiken Moldavien den 30 september 2019,

| — | med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena inom det östliga partnerskapet, senast det som hölls den 24 november 2017 i Bryssel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena inom det östliga partnerskapet, senast det som hölls den 24 november 2017 i Bryssel,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Republiken Moldavien av den 26 februari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Republiken Moldavien av den 26 februari 2018,

| — | med beaktande av resolution 2308 av den 3 oktober 2019 från Europarådets parlamentariska församling om demokratiska institutioners funktion i Republiken Moldavien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 2308 av den 3 oktober 2019 från Europarådets parlamentariska församling om demokratiska institutioners funktion i Republiken Moldavien,

| — | med beaktande av Transparency Internationals korruptionsindex från 2019, där Republiken Moldavien hamnar på 120:e plats av de 180 länder och territorier som bedöms (första plats är bäst), medan landet var på 117:e plats i Transparency Internationals korruptionsindex från 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Transparency Internationals korruptionsindex från 2019, där Republiken Moldavien hamnar på 120:e plats av de 180 länder och territorier som bedöms (första plats är bäst), medan landet var på 117:e plats i Transparency Internationals korruptionsindex från 2018,

| — | med beaktande av demokratiindex för 2019 från The Economist Intelligence Unit, som klassificerar Republiken Moldavien som en hybridregim, |
| --- | --- |

—

med beaktande av demokratiindex för 2019 från The Economist Intelligence Unit, som klassificerar Republiken Moldavien som en hybridregim,

| — | med beaktande av Freedom Houses rapport Freedom in the world från 2020, där Republiken Moldavien bedöms vara delvis fritt, och dess rapport Nations in Transit från 2020, där Republiken Moldavien bedöms vara en övergångs- eller hybridregim, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Freedom Houses rapport Freedom in the world från 2020, där Republiken Moldavien bedöms vara delvis fritt, och dess rapport Nations in Transit från 2020, där Republiken Moldavien bedöms vara en övergångs- eller hybridregim,

| — | med beaktande av Republiken Moldaviens nationella handlingsplan för genomförandet av associeringsavtalet mellan EU och Moldavien, den nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter för 2018–2022 och den nationella strategin för förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet för 2018–2023, som uttryckligen nämner ratificeringen av Istanbulkonventionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Republiken Moldaviens nationella handlingsplan för genomförandet av associeringsavtalet mellan EU och Moldavien, den nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter för 2018–2022 och den nationella strategin för förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet för 2018–2023, som uttryckligen nämner ratificeringen av Istanbulkonventionen,

| — | med beaktande av analyser och rekommendationer från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), särskilt rapporten av den 8 mars 2018 om Young Moldova: Problems, Values and Aspirations (Unga Moldavien: problem, värderingar, framtidsdrömmar) och av den 20 april 2018 om Youth Well-being Policy Review of Moldova (”Översyn av politiken för ungdomars välbefinnande i Moldavien”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av analyser och rekommendationer från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), särskilt rapporten av den 8 mars 2018 om Young Moldova: Problems, Values and Aspirations (Unga Moldavien: problem, värderingar, framtidsdrömmar) och av den 20 april 2018 om Youth Well-being Policy Review of Moldova (”Översyn av politiken för ungdomars välbefinnande i Moldavien”),

| — | med beaktande av yttrandena och rekommendationerna från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) och Europarådets Venedigkommission, särskilt av den 15 mars 2018 om reformen av valsystemet i Moldavien, av den 24 juni 2019 om den konstitutionella situationen, särskilt möjligheten att upplösa parlamentet, och av den 14 oktober 2019 om lagförslaget om reform av Högsta domstolen och åklagarmyndigheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena och rekommendationerna från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) och Europarådets Venedigkommission, särskilt av den 15 mars 2018 om reformen av valsystemet i Moldavien, av den 24 juni 2019 om den konstitutionella situationen, särskilt möjligheten att upplösa parlamentet, och av den 14 oktober 2019 om lagförslaget om reform av Högsta domstolen och åklagarmyndigheten,

| — | med beaktande av kommissionens gemensamma meddelande ”Det östliga partnerskapet efter 2020: Ökad resiliens – ett östligt partnerskap som fungerar för alla” av den 18 mars 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens gemensamma meddelande ”Det östliga partnerskapet efter 2020: Ökad resiliens – ett östligt partnerskap som fungerar för alla” av den 18 mars 2020,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2020 om det östliga partnerskapet efter 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2020 om det östliga partnerskapet efter 2020,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 8 april 2020 om EU:s globala svar på covid-19-pandemin och Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/701 av den 25 maj 2020 om makroekonomiskt stöd till utvidgnings- och grannskapsländer i samband med covid-19-pandemin (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 8 april 2020 om EU:s globala svar på covid-19-pandemin och Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/701 av den 25 maj 2020 om makroekonomiskt stöd till utvidgnings- och grannskapsländer i samband med covid-19-pandemin (7),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet, tredje rapporten inom ramen för upphävandemekanismen för viseringar, och det åtföljande arbetsdokumentet av den 10 juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet och rådet, tredje rapporten inom ramen för upphävandemekanismen för viseringar, och det åtföljande arbetsdokumentet av den 10 juli 2020,

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det östliga partnerskapet inför toppmötet i juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det östliga partnerskapet inför toppmötet i juni 2020,

| — | med beaktande av rekommendationerna från och verksamheten i den parlamentariska associeringskommittén EU–Moldavien, Parlamentariska församlingen Euronest, forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet, plattformen för det civila samhället EU–Moldavien samt andra företrädare för det civila samhället i Republiken Moldavien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från och verksamheten i den parlamentariska associeringskommittén EU–Moldavien, Parlamentariska församlingen Euronest, forumet för det civila samhället inom det östliga partnerskapet, plattformen för det civila samhället EU–Moldavien samt andra företrädare för det civila samhället i Republiken Moldavien,

| — | med beaktande av uttalandet och rekommendationerna som antogs vid det sjunde mötet i den parlamentariska associeringskommittén EU–Moldavien den 18 och 19 december 2019 i Strasbourg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet och rekommendationerna som antogs vid det sjunde mötet i den parlamentariska associeringskommittén EU–Moldavien den 18 och 19 december 2019 i Strasbourg,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europaparlamentets valobservatörsuppdrag till parlamentsvalet i Republiken Moldavien den 24 februari 2019, som integrerades i det internationella valobservatörsuppdrag som leddes av OSSE/ODIHR, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europaparlamentets valobservatörsuppdrag till parlamentsvalet i Republiken Moldavien den 24 februari 2019, som integrerades i det internationella valobservatörsuppdrag som leddes av OSSE/ODIHR,

| — | med beaktande av kommissionens paket för ekonomiskt stöd som antogs den 29 mars 2020 för att hjälpa Republiken Moldavien, bland andra länder, i dess kamp mot covid-19-pandemin, som omfattade en omläggning av de befintliga instrumenten för att mildra de socioekonomiska effekterna av krisen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens paket för ekonomiskt stöd som antogs den 29 mars 2020 för att hjälpa Republiken Moldavien, bland andra länder, i dess kamp mot covid-19-pandemin, som omfattade en omläggning av de befintliga instrumenten för att mildra de socioekonomiska effekterna av krisen,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för internationell handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för internationell handel,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0166/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0166/2020), och av följande skäl:

| A. | Genom associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet åtog sig EU och Republiken Moldavien att främja politisk associering och uppnå ekonomisk integration, och Republiken Moldavien åtog sig att införliva EU:s regelverk i sin egen lagstiftning och praxis på ett stort antal områden. För att stödja dessa ansträngningar åtog sig EU att tillhandahålla Republiken Moldavien ett omfattande finansiellt stöd och budgetstöd, på villkor att grundläggande europeiska värden och principer – såsom rättsstatsprincipen och mänskliga och demokratiska rättigheter – respekteras, och att man säkerställer kampen mot korruption, organiserad brottslighet, penningtvätt, oligarkiska strukturer och nepotism. Vid allvarliga bakslag kan samarbetet upphävas. |
| --- | --- |

A.

Genom associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet åtog sig EU och Republiken Moldavien att främja politisk associering och uppnå ekonomisk integration, och Republiken Moldavien åtog sig att införliva EU:s regelverk i sin egen lagstiftning och praxis på ett stort antal områden. För att stödja dessa ansträngningar åtog sig EU att tillhandahålla Republiken Moldavien ett omfattande finansiellt stöd och budgetstöd, på villkor att grundläggande europeiska värden och principer – såsom rättsstatsprincipen och mänskliga och demokratiska rättigheter – respekteras, och att man säkerställer kampen mot korruption, organiserad brottslighet, penningtvätt, oligarkiska strukturer och nepotism. Vid allvarliga bakslag kan samarbetet upphävas.

| B. | Den 13 september 2017 antog Europaparlamentet och rådet ett beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien till ett värde av 100 miljoner EUR inom ramen för IMF-programmet till stöd för landets ekonomiska och finansiella reformer. |
| --- | --- |

B.

Den 13 september 2017 antog Europaparlamentet och rådet ett beslut om makroekonomiskt stöd till Republiken Moldavien till ett värde av 100 miljoner EUR inom ramen för IMF-programmet till stöd för landets ekonomiska och finansiella reformer.

| C. | EU uttryckte vid upprepade tillfällen sin oro över tillämpningen av rättsstatsprincipen, bristen på framsteg när det gäller att åtala de ansvariga för de bankbedrägerier som uppdagades 2014 samt de fortsatta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

C.

EU uttryckte vid upprepade tillfällen sin oro över tillämpningen av rättsstatsprincipen, bristen på framsteg när det gäller att åtala de ansvariga för de bankbedrägerier som uppdagades 2014 samt de fortsatta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna.

| D. | Transparency Internationals korruptionsindex från 2018 och Freedom Houses rapporter från 2020 visar vissa framsteg i Republiken Moldavien under den allra senaste tiden, medan den allmänna tendensen i dessa index, liksom i demokratiindex, visar en långsiktig nedåtgående trend när det gäller demokratin, korruptionen, de politiska rättigheterna och de medborgerliga friheterna i Republiken Moldavien. |
| --- | --- |

D.

Transparency Internationals korruptionsindex från 2018 och Freedom Houses rapporter från 2020 visar vissa framsteg i Republiken Moldavien under den allra senaste tiden, medan den allmänna tendensen i dessa index, liksom i demokratiindex, visar en långsiktig nedåtgående trend när det gäller demokratin, korruptionen, de politiska rättigheterna och de medborgerliga friheterna i Republiken Moldavien.

| E. | Trots regeringsskiften är Republiken Moldaviens statliga institutioner fortfarande svaga, och landet fortsätter att kämpa mot problemet med ”State capture”, dvs. att staten tas över av politiska intressen, eftersom det inte har skett någon betydande minskning av koncentrationen av makt och kontroll över alla viktiga sektorer och institutioner på högsta regeringsnivå. |
| --- | --- |

E.

Trots regeringsskiften är Republiken Moldaviens statliga institutioner fortfarande svaga, och landet fortsätter att kämpa mot problemet med ”State capture”, dvs. att staten tas över av politiska intressen, eftersom det inte har skett någon betydande minskning av koncentrationen av makt och kontroll över alla viktiga sektorer och institutioner på högsta regeringsnivå.

| F. | På grund av allvarliga kränkningar av rättsstatsprincipen och den demokratiska processen avbröt EU 2018 utbetalningarna av de sista två delbetalningarna inom ramen för budgetstödprogrammet för reformer av rättsväsendet. |
| --- | --- |

F.

På grund av allvarliga kränkningar av rättsstatsprincipen och den demokratiska processen avbröt EU 2018 utbetalningarna av de sista två delbetalningarna inom ramen för budgetstödprogrammet för reformer av rättsväsendet.

| G. | Den 11 juni 2019 fann Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (i fallet Ozdil m.fl. mot Republiken Moldavien) att Republiken Moldavien kränkt rätten till frihet, säkerhet, privatliv och familjeliv, när landets underrättelse- och säkerhetstjänst (SIS) i september 2018 höll i förvar fem turkiska medborgare som ansökt om asyl och sedan tvingade dem att återvända till Turkiet. Denna förklädda utlämning är bara ett exempel på ett systematiskt mönster av påtvingade och ofrivilliga försvinnanden, olaga frihetsberövanden och deportering till Turkiet av turkiska medborgare i dussintals länder runtom i världen. |
| --- | --- |

G.

Den 11 juni 2019 fann Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (i fallet Ozdil m.fl. mot Republiken Moldavien) att Republiken Moldavien kränkt rätten till frihet, säkerhet, privatliv och familjeliv, när landets underrättelse- och säkerhetstjänst (SIS) i september 2018 höll i förvar fem turkiska medborgare som ansökt om asyl och sedan tvingade dem att återvända till Turkiet. Denna förklädda utlämning är bara ett exempel på ett systematiskt mönster av påtvingade och ofrivilliga försvinnanden, olaga frihetsberövanden och deportering till Turkiet av turkiska medborgare i dussintals länder runtom i världen.

| H. | Efter bildandet i juni 2019 av en regering som åtog sig att genomföra ambitiösa reformer med ett program fokuserat på en reform av rättsväsendet betalade kommissionen ut den första delen av det makroekonomiska stödet och återupptog utbetalningarna till program för sektorsuppdelat budgetstöd. Samtidigt förklarade kommissionen att den skulle fortsätta att tillämpa stränga villkor. Kommissionen godkände den 10 juli 2020 utbetalningen av den andra och sista delbetalningen på 30 miljoner EUR från dess makroekonomiska stödprogram. |
| --- | --- |

H.

Efter bildandet i juni 2019 av en regering som åtog sig att genomföra ambitiösa reformer med ett program fokuserat på en reform av rättsväsendet betalade kommissionen ut den första delen av det makroekonomiska stödet och återupptog utbetalningarna till program för sektorsuppdelat budgetstöd. Samtidigt förklarade kommissionen att den skulle fortsätta att tillämpa stränga villkor. Kommissionen godkände den 10 juli 2020 utbetalningen av den andra och sista delbetalningen på 30 miljoner EUR från dess makroekonomiska stödprogram.

| I. | Republiken Moldavien har inte kunnat få tillgång till resten av de medel som ställts till förfogande inom ramen för detta program, som löpte ut i juli 2020. Detta stöd är alltjämt beroende av att tidigare överenskomna reformer genomförs, särskilt reformer som syftar till att stärka rättsstatsprincipen och de demokratiska standarderna och åstadkomma konkreta resultat för medborgarna. |
| --- | --- |

I.

Republiken Moldavien har inte kunnat få tillgång till resten av de medel som ställts till förfogande inom ramen för detta program, som löpte ut i juli 2020. Detta stöd är alltjämt beroende av att tidigare överenskomna reformer genomförs, särskilt reformer som syftar till att stärka rättsstatsprincipen och de demokratiska standarderna och åstadkomma konkreta resultat för medborgarna.

| J. | I november 2019 antog det moldaviska parlamentet ett misstroendevotum mot den regering som bildats i juni 2019. Sedan dess har en minoritetsregering och därefter en ny koalitionsregering bildats. Företrädare för unionens institutioner har uttryckt oro över hur den gamla regeringen har ersatts och över den reformprocess som Republiken Moldavien inlett genom associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet. |
| --- | --- |

J.

I november 2019 antog det moldaviska parlamentet ett misstroendevotum mot den regering som bildats i juni 2019. Sedan dess har en minoritetsregering och därefter en ny koalitionsregering bildats. Företrädare för unionens institutioner har uttryckt oro över hur den gamla regeringen har ersatts och över den reformprocess som Republiken Moldavien inlett genom associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet.

| K. | Den nya koalitionsregeringens majoritet i Republiken Moldaviens parlament har sjunkit konstant eftersom ledamöter hoppat av den styrande alliansen. Republiken Moldavien kommer att hålla presidentval i höst och står för närvarande inför en period av stor politisk instabilitet. President Igor Dodon har betonat att parlamentet måste upplösas och att extra val måste hållas så snart som möjligt. Den 7 juli 2020 fastställde Republiken Moldaviens författningsdomstol att extra val endast kan hållas efter presidentvalet. |
| --- | --- |

K.

Den nya koalitionsregeringens majoritet i Republiken Moldaviens parlament har sjunkit konstant eftersom ledamöter hoppat av den styrande alliansen. Republiken Moldavien kommer att hålla presidentval i höst och står för närvarande inför en period av stor politisk instabilitet. President Igor Dodon har betonat att parlamentet måste upplösas och att extra val måste hållas så snart som möjligt. Den 7 juli 2020 fastställde Republiken Moldaviens författningsdomstol att extra val endast kan hållas efter presidentvalet.

| L. | Den 17 april 2020 tecknade Moldaviens och Rysslands regeringar ett avtal om ett lån på 200 miljoner EUR som Ryska federationen skulle ställa till Republiken Moldaviens förfogande, med en förmånlig räntesats på 2 %, som förhandlades fram av de båda ländernas presidenter. Avtalet ratificerades den 23 april. Samma dag, efter att oppositionsledamöter i parlamentet lämnat in en överklagan, avbröt Republiken Moldaviens författningsdomstol tillfälligt tillämpningen av lagen om ratificering av låneavtalet tills den skulle slutföra undersökningen av dess förenlighet med författningen. Den 6 maj rapporterade författningsdomstolens ordförande om att de moldaviska myndigheterna utövat påtryckningar på författningsdomstolen och försökt att misskreditera dess domare. Den 7 maj 2020 fastställde författningsdomstolen att låneavtalet var författningsstridigt. Förhandlingar pågår för närvarande om ett nytt låneavtal med Ryska federationen. |
| --- | --- |

L.

Den 17 april 2020 tecknade Moldaviens och Rysslands regeringar ett avtal om ett lån på 200 miljoner EUR som Ryska federationen skulle ställa till Republiken Moldaviens förfogande, med en förmånlig räntesats på 2 %, som förhandlades fram av de båda ländernas presidenter. Avtalet ratificerades den 23 april. Samma dag, efter att oppositionsledamöter i parlamentet lämnat in en överklagan, avbröt Republiken Moldaviens författningsdomstol tillfälligt tillämpningen av lagen om ratificering av låneavtalet tills den skulle slutföra undersökningen av dess förenlighet med författningen. Den 6 maj rapporterade författningsdomstolens ordförande om att de moldaviska myndigheterna utövat påtryckningar på författningsdomstolen och försökt att misskreditera dess domare. Den 7 maj 2020 fastställde författningsdomstolen att låneavtalet var författningsstridigt. Förhandlingar pågår för närvarande om ett nytt låneavtal med Ryska federationen.

| M. | Covid-19-krisen har visat det ökande behovet av samordning mellan unionen och grannländerna när det gäller att hantera gemensamma hot. Unionen har reagerat på detta behov genom att bland annat ta fram ett ekonomiskt stödpaket för sina grannar. |
| --- | --- |

M.

Covid-19-krisen har visat det ökande behovet av samordning mellan unionen och grannländerna när det gäller att hantera gemensamma hot. Unionen har reagerat på detta behov genom att bland annat ta fram ett ekonomiskt stödpaket för sina grannar.

| N. | Under covid-19-krisen är solidaritet med länderna inom det östliga partnerskapet av avgörande betydelse, och EU har tillhandahållit omfattande stöd för att hantera följderna av utbrottet i regionen. I detta sammanhang kommer Republiken Moldavien att få 87 miljoner EUR i omdirigerat bilateralt stöd. |
| --- | --- |

N.

Under covid-19-krisen är solidaritet med länderna inom det östliga partnerskapet av avgörande betydelse, och EU har tillhandahållit omfattande stöd för att hantera följderna av utbrottet i regionen. I detta sammanhang kommer Republiken Moldavien att få 87 miljoner EUR i omdirigerat bilateralt stöd.

| O. | EU ställer också ytterligare makroekonomiska stödlån på 100 miljoner EUR till Republiken Moldaviens förfogande, som en del av beslutet att tillhandahålla makroekonomiskt stöd till tio partnerländer i grannskapet för att hjälpa dem att begränsa de ekonomiska följderna av coronaviruspandemin. Den första delen av det exceptionella makroekonomiska stödpaketet kommer att betalas ut så snart som möjligt efter att samförståndsavtalet med Republiken Moldavien har ratificerats. För att ta emot den andra delbetalningen, som ska betalas ut inom ett år från det att samförståndsavtalet undertecknats, måste landet respektera vissa villkor. Ett viktigt förhandsvillkor för beviljande av detta makroekonomiska stöd är att landet respekterar gällande demokratiska mekanismer – däribland ett parlamentariskt flerpartisystem – och rättsstatsprincipen samt garanterar respekten för de mänskliga rättigheterna. Ingåendet av samförståndsavtalet bör välkomnas, och genomförandet av de åtaganden som gjorts bör garanteras. |
| --- | --- |

O.

EU ställer också ytterligare makroekonomiska stödlån på 100 miljoner EUR till Republiken Moldaviens förfogande, som en del av beslutet att tillhandahålla makroekonomiskt stöd till tio partnerländer i grannskapet för att hjälpa dem att begränsa de ekonomiska följderna av coronaviruspandemin. Den första delen av det exceptionella makroekonomiska stödpaketet kommer att betalas ut så snart som möjligt efter att samförståndsavtalet med Republiken Moldavien har ratificerats. För att ta emot den andra delbetalningen, som ska betalas ut inom ett år från det att samförståndsavtalet undertecknats, måste landet respektera vissa villkor. Ett viktigt förhandsvillkor för beviljande av detta makroekonomiska stöd är att landet respekterar gällande demokratiska mekanismer – däribland ett parlamentariskt flerpartisystem – och rättsstatsprincipen samt garanterar respekten för de mänskliga rättigheterna. Ingåendet av samförståndsavtalet bör välkomnas, och genomförandet av de åtaganden som gjorts bör garanteras.

| P. | Republiken Moldavien har gjort internationella och nationella åtaganden för att främja jämställdhet och kvinnors egenmakt. Landet har antagit åtgärder för att främja den politiska representationen av kvinnor, bland annat genom att anta en obligatorisk könskvot på 40 % för de politiska partiernas kandidatlistor. Det behövs ytterligare insatser för att främja målen i den nationella jämställdhetsstrategin för 2017–2021, inbegripet lämplig finansiering och starkare genomförandemekanismer. |
| --- | --- |

P.

Republiken Moldavien har gjort internationella och nationella åtaganden för att främja jämställdhet och kvinnors egenmakt. Landet har antagit åtgärder för att främja den politiska representationen av kvinnor, bland annat genom att anta en obligatorisk könskvot på 40 % för de politiska partiernas kandidatlistor. Det behövs ytterligare insatser för att främja målen i den nationella jämställdhetsstrategin för 2017–2021, inbegripet lämplig finansiering och starkare genomförandemekanismer.

| Q. | Trots alla ekonomiska framsteg har effekten av det ekonomiska stödet och reforminsatserna varit tämligen marginell. Republiken Moldavien är fortfarande ett av Europas fattigaste länder och står inför en negativ social situation med avfolkade byar och extrem fattigdom. År 2018 var 38,5 % av arbetstagarna i Republiken Moldavien informellt anställda och utan tillgång till någon form av socialt skydd. |
| --- | --- |

Q.

Trots alla ekonomiska framsteg har effekten av det ekonomiska stödet och reforminsatserna varit tämligen marginell. Republiken Moldavien är fortfarande ett av Europas fattigaste länder och står inför en negativ social situation med avfolkade byar och extrem fattigdom. År 2018 var 38,5 % av arbetstagarna i Republiken Moldavien informellt anställda och utan tillgång till någon form av socialt skydd.

| R. | Sedan 1989 har Republiken Moldaviens befolkning krympt med nästan en tredjedel. I demografiska termer är detta de sämsta siffrorna i hela Europa. Moldaver lämnar landet för högre lön, bättre utbildning och faciliteter. En sådan utveckling har djupa och bestående politiska, ekonomiska och sociala konsekvenser. Republiken Moldavien står inför arbetskraftsbrist och brist på yrkesutövare såsom sjuksköterskor och läkare. De äldre, av vilka en stor andel är beroende av penningförsändelser, är Republiken Moldaviens mest utsatta människor och sårbara för fattigdom. |
| --- | --- |

R.

Sedan 1989 har Republiken Moldaviens befolkning krympt med nästan en tredjedel. I demografiska termer är detta de sämsta siffrorna i hela Europa. Moldaver lämnar landet för högre lön, bättre utbildning och faciliteter. En sådan utveckling har djupa och bestående politiska, ekonomiska och sociala konsekvenser. Republiken Moldavien står inför arbetskraftsbrist och brist på yrkesutövare såsom sjuksköterskor och läkare. De äldre, av vilka en stor andel är beroende av penningförsändelser, är Republiken Moldaviens mest utsatta människor och sårbara för fattigdom.

| S. | Republiken Moldaviens problem kan inte lösas utanför landet, och det är nödvändigt att stärka det moldaviska folkets egenansvar för att möta landets utmaningar. Det är fortsättningsvis viktigt att hantera de största utmaningarna, såsom kampen mot korruption och oligarkiska strukturer, efterlevnaden av demokratiska standarder, behovet av att lösa de mångfasetterade sociala problemen, säkerställa mediemångfalden och att ta itu med fattigdom och utvandring. |
| --- | --- |

S.

Republiken Moldaviens problem kan inte lösas utanför landet, och det är nödvändigt att stärka det moldaviska folkets egenansvar för att möta landets utmaningar. Det är fortsättningsvis viktigt att hantera de största utmaningarna, såsom kampen mot korruption och oligarkiska strukturer, efterlevnaden av demokratiska standarder, behovet av att lösa de mångfasetterade sociala problemen, säkerställa mediemångfalden och att ta itu med fattigdom och utvandring.

Gemensamma värden och allmänna principer

| 1. | Europaparlamentet påminner om att de gemensamma värderingar som EU bygger på – nämligen demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt rättsstatsprincipen – också ligger till grund för den politiska associeringen och den ekonomiska integrationen mellan EU och Republiken Moldavien. Parlamentet bekräftar på nytt unionens åtagande att stödja Republiken Moldaviens väg mot EU-medlemskap genom politisk associering, ekonomisk integration och respektive reformer. Parlamentet noterar att associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet fortfarande är av största vikt för utvecklingen av Republiken Moldavien, särskilt i dessa exceptionella tider, och berömmer det moldaviska samhällets och de moldaviska myndigheternas varaktiga engagemang i denna process. Parlamentet påminner dock om att ytterligare framsteg måste göras när det gäller genomförandet av avtalet för att uppnå dess fulla potential och fördelar, särskilt genom att fokusera på de statliga institutionernas oberoende, deras motståndskraft mot oligarkers inflytande, korruptionsbekämpningen, rättskipningen och stärkandet av rättsstatsprincipen och på förbättringar av medborgarnas levnadsstandard. Parlamentet understryker att associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet var det huvudsakliga verktyget för att uppmuntra och stödja processen för strukturreformer, demokrati och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar alla avsikter i riktning mot en närmare politisk, mänsklig och ekonomisk integration med unionen i linje med principen om differentiering och i enlighet med de resultat som Republiken Moldaviens myndigheter och samhälle uppnått, liksom deras ambitioner. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar slutsatserna från IMF:s artikel IV-samråd i mars 2020 och IMF-styrelsens sjätte och slutliga översyn av Republiken Moldaviens ekonomiska resultat inom ramen för den utvidgade kreditfaciliteten och den utvidgade finansieringsfaciliteten, med särskild hänsyn till återställandet av Republiken Moldaviens banksystem och förstärkningen av styrningen av finanssektorn. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar utbetalningen av den andra delbetalningen av unionens makroekonomiska stöd. Parlamentet erkänner Republiken Moldaviens reforminsatser inom bland annat kampen mot korruption, stärkandet av regelverket för penningtvättsbekämpning och antagandet av en ny lag om icke-statliga organisationers verksamhet, och noterar att Republiken Moldavien har gått med i OECD:s program för inbördes utvärdering inom korruptionsbekämpning (Istanbulhandlingsplanen). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att utbetalningen av den andra delen av EU:s makroekonomiska stödprogram för 2017–2020 bör följas av ansträngningar från de moldaviska myndigheternas sida, för att uppfylla de relevanta villkoren inom områden som rör förstärkning av regelverket för penningtvättsbekämpning, där man bör åstadkomma konkreta och bestående resultat, och när det gäller en förstärkning av oberoendet för landets centralbank. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar den moldaviska regeringen och EU att samarbeta för att motverka covid-19-krisens negativa konsekvenser för den sociala och ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar resultatet av förhandlingarna om samförståndsavtalet om EU:s nya program för exceptionellt makroekonomiskt stöd som syftar till att motverka de negativa ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

7.

Vikten av genomförandet av associeringsavtalet för den pågående politiska utvecklingen och inför presidentvalet den 1 november

| 8. | Europaparlamentet noterar att Republiken Moldaviens verksamhetsprogram från november 2019 är mindre ambitiöst än den tidigare regeringens globala agenda för 2030, och är bekymrat över att politisk instabilitet och ständiga regeringsskiften påverkar genomförandet av bestämmelserna i associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet och bromsar reformtakten. Parlamentet stöder kopplingen mellan nästa associeringsagenda och det nya associeringsavtalet och betonar vikten av ett snabbt antagande av den nya agendan som ett instrument för att påskynda genomförandet av associeringsavtalet och uppdatera dess prioriteringar med aktivt parlamentariskt deltagande och bidrag från det civila samhället och andra berörda parter i EU och Republiken Moldavien. Parlamentet insisterar på att fortsatt politiskt och ekonomiskt stöd från EU:s sida ska fortsätta att vara beroende av konkreta reformer, särskilt när det gäller rättsstatsprincipen och rättsväsendet. Parlamentet upprepar här vikten av att genomföra alla prioriterade reformer som avtalats i associeringsagendan och att uppfylla de villkor som avtalats för utbetalningen av andra och tredje delen av det makroekonomiska stödet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar Republiken Moldaviens konstruktiva bidrag till samarbetet inom det östliga partnerskapet, och uppmuntrar till ett permanent och intensifierat politiskt utbyte mellan de länder som ingått associeringsavtal/djupgående och omfattande frihandelsavtal och kommissionen om associeringsrelaterade reformer. Kommissionen uppmanas att på rätt sätt använda de befintliga mekanismerna för att fortsätta att övervaka det konkreta genomförandet av reformer och ta fram en villkorsmekanism, inklusive tydliga riktmärken, med ett meningsfullt deltagande av det civila samhället, särskilt på lokal nivå. Parlamentet anser i detta sammanhang att det är ytterst viktigt att öka det ekonomiska stödet till det civila samhällets organisationer, som spelar en avgörande roll när det gäller att främja deltagande i offentliga debatter och övervaka såväl de moldaviska myndigheternas åtgärder som effektiviteten i unionens politik gentemot landet. Parlamentet föreslår dessutom att man utnyttjar erfarenheterna från stödgruppen för Ukraina för att skapa en liknande struktur för Republiken Moldavien, i syfte att göra unionens stöd effektivare och synligare. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att situationen i Republiken Moldavien bör övervakas noga på lång sikt, också under perioden före valet, i enlighet med OSSE/ODIHR:s normala praxis och standarder, särskilt under innevarande krisperiod, eftersom det kommande presidentvalet kommer att sätta demokratin och rättsstatsprincipen på prov i landet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att säkerställa ett fritt och rättvist presidentval den 1 november 2020, och uppmanar eftertryckligen de moldaviska myndigheterna att ytterligare förbättra vallagstiftningen för att säkerställa en effektiv rösträtt, rättvisa valkampanjer, insyn i lagstiftningsprocessen och demokratisk tillsyn, så att en adekvat offentlig granskning av regeringens och parlamentets verksamhet möjliggörs. Parlamentet kräver att de moldaviska myndigheterna avstår från att ändra regler och föreskrifter för politisk vinning. Sådana ändringar kommer nämligen alltid att resultera i politisk oro och instabilitet som påverkar engagemanget för strukturreformer. Parlamentet understryker, med tanke på framtida val, vikten av regeringens demokratiska legitimitet, transparens vid koalitionsbyggen, respekt för väljarnas vilja, och vikten av att en regeringsmajoritet speglar folkets röst. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att stärka de demokratiska mekanismerna, däribland ett parlamentariskt flerpartisystem, och att säkerställa fria, oberoende och pluralistiska medier samt rättvis tillgång till finansiering och medier. Parlamentet kräver i detta sammanhang att de moldaviska myndigheterna stärker motståndskraften mot desinformation och informationsmanipulation från inhemska och utländska aktörers sida, både på och utanför internet, och vidtar åtgärder för att tillgodose det ännu mer akuta behovet av att ta itu med röstköp, hot mot valobservatörer, mutor i samband med val och annan korruption samt missbruk av statliga resurser, eftersom dessa metoder undergräver och förstör alla demokratiska insatser som görs av politiska aktörer i Republiken Moldavien. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker behovet av en stark och rättvis politisk rivalitet mellan presidentkandidaterna, och påpekar att en sådan rivalitet inte skulle vara möjlig utan ett sunt och öppet system för partifinansiering och kampanjfinansiering för presidentval. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Republiken Moldaviens regering att införa alla nödvändiga åtgärder för att se till att moldaviska medborgare bosatta i Transnistrien och utanför Republiken Moldavien kan delta i val på ett inkluderande, transparent och rättvist sätt, fritt från utländsk inblandning. |
| --- | --- |

14.

Reformer och institutionell ram

| 15. | Europaparlamentet välkomnar de reformer som lett till införandet av en viseringsfri ordning med unionen. Programmet har använts i stor utsträckning av Republiken Moldaviens medborgare och är ett mycket gott exempel på hur genomförandet av associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet berör medborgarnas liv genom att främja direkta personkontakter med andra européer. Parlamentet uppmanar unionen och Republiken Moldavien att ytterligare förbättra kontakter och utbyten mellan människor i syfte att skapa ömsesidigt positiva bilder av varandra bland befolkningen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att mer än 2,3 miljoner moldaviska medborgare har utnyttjat den viseringsfria ordningen sedan 2014, och noterar att kommissionens senaste rapport anger att Republiken Moldavien fortsätter att uppfylla viseringsliberaliseringens krav, och att viseringsfri rörlighet alltjämt medför ekonomiska, sociala och kulturella fördelar både för unionen och för Republiken Moldavien. Parlamentet uppmuntrar båda sidor att upprätthålla den fria rörligheten för personer även under kriser. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet erkänner de åtgärder som de moldaviska myndigheterna vidtagit för att genomföra rekommendationerna i de årliga rapporterna om upphävandemekanismen för viseringar. Parlamentet rekommenderar ett fortsatt genomförande av riktmärkena i samband med politiken för viseringsliberalisering, och uppmanar myndigheterna att fullfölja dessa ansträngningar för att uppfylla riktmärkena för viseringsliberalisering, särskilt inom korruptionsbekämpning, att stärka rättsväsendet, tillämpa lagstiftningen mot penningtvätt samt att vidta konkreta åtgärder för att ta itu med det ökande antalet ogrundade asylansökningar. Parlamentet är här bekymrat över ökningen av antalet moldaviska medborgare som befunnits vistas olagligt i Schengen+-området (en ökning på 47 %) och över ökningen av antalet asylansökningar (en ökning på 48 %). Parlamentet uppmanar eftertryckligen de moldaviska myndigheterna att fortsätta att genomföra de åtaganden som gjorts i samband med den liberaliserade viseringsordningen för Schengenområdet inom området effektiv migrationshantering och säkerställa asylrättigheter för sökande från tredjeländer i Republiken Moldavien. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet gläds åt att Republiken Moldaviens parlament har antagit många rättsakter i linje med landets åtaganden enligt associeringsavtalet, nämligen i fråga om offentlig förvaltning, förvaltning av de offentliga finanserna samt reformer av rättsväsendet. Parlamentet understryker vikten av ett fullständigt genomförande av dessa rättsakter, bland annat genom antagande av sekundärlagstiftning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts när det gäller förvaltningen av de offentliga finanserna, och uppmanar de moldaviska myndigheterna att påskynda genomförandet av andra reformer av associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsområdet som bygger på en förbättring av rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet erkänner Republiken Moldaviens viktiga åtgärder för att få den offentliga förvaltningen att prestera bättre. Parlamentet uppmanar i detta syfte den moldaviska regeringen att säkerställa att reformen av den offentliga förvaltningen för 2016–2020 genomförs fullständigt och i enlighet med de principer för offentlig förvaltning som fastställts av OECD/Sigma. Parlamentet uppmuntrar dessutom de moldaviska myndigheterna att öka insynen och bekämpa den utbredda korruptionen inom den offentliga förvaltningen samt att inrätta en nationell skola för offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker att ett mer effektivt och hållbart genomförande av associeringsavtalet är hänger samman med en opartisk och professionell förvaltning av statliga institutioner och organ. Parlamentet upprepar här sin oro över bristen på kontinuerligt engagemang för förbättringar i den offentliga sektorn, vilket avskräcker kompetenta människor från att skapa sig en karriär inom offentlig förvaltning. Parlamentet betonar behovet av att utveckla en professionell offentlig förvaltning och uppmuntra unga människor att satsa på en karriär inom offentlig sektor, för att skapa en mer öppen förvaltning där nepotism och favorisering inte leder till kronisk politisering. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet är mycket angeläget om att det så snart som möjligt ska inledas en mer omfattande decentraliseringsreform, inbegripet reformen av Republiken Moldaviens administrativ-territoriala system, regionala utveckling och administrativa decentralisering, med möjlighet att generera lokala skatter. Parlamentet understryker här att det behövs ett mer djupgående och bredare samarbete mellan lokala myndigheter, och att antalet lokala myndigheter bör minska. Parlamentet anser att det behöver vidtas fler åtgärder för att säkerställa deras större oberoende och minska deras driftkostnader. Parlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att upprätthålla principerna för lokal demokrati och lokal autonomi i enlighet med den europeiska stadgan om lokalt självstyre genom att tillhandahålla rätt kompetenser och tillräcklig finansiering för de lokala myndigheterna och genom att säkerställa att de fungerar effektivt. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet är bekymrat över att medie- och reklamsektorerna är mycket koncentrerade och politiserade, vilket medför att allmänhetens förtroende för medierna är lågt. Parlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att fortsätta reformen av mediesektorn och att i högre grad involvera det civila samhället i processen. Republiken Moldavien uppmanas särskilt att se över den audiovisuella koden och liberalisera reklammarknaden i enlighet med europeiska standarder för mediefrihet och mediepluralism, något som rekommenderats av kommissionen och Venedigkommissionen, för att säkerställa full insyn i ägandet i medierna och reklammarknaden. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att insatser för att stärka mediernas mångfald och oberoende bör vara en prioritet för unionen och Republiken Moldavien i deras partnerskapsförbindelser, och att detta bör avspeglas på lämpligt sätt också i de finansiella anslagen. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka stödet till oberoende medier, även i regionerna. Parlamentet uppmanar med kraft de moldaviska myndigheterna att avstå från att utnyttja covid-19-pandemin för att vidta åtgärder som inskränker yttrandefriheten och begränsar mediernas möjligheter att rapportera om den fulla dimensionen av coronakrisens konsekvenser för samhället på ett oberoende och opartiskt sätt. Parlamentet uttrycker oro över spridningen av falska nyheter och desinformation i Republiken Moldavien under coronakrisen, och påpekar behovet av att både de lokala myndigheterna och unionen utvecklar särskilda program som främjar mediekompetens, bekämpar desinformation och stöder faktagranskat medieinnehåll av god kvalitet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de moldaviska myndigheterna att främja fria och oberoende medier och säkerställa, bland annat genom att utföra en oberoende revision, att det audiovisuella rådet fungerar effektivt som en oberoende tillsynsmyndighet och bekämpar de pågående hoten mot journalister, politiseringen av och bristen på transparens i offentliga institutioner och tillsynsinstitutioner och allmänhetens bristfälliga tillgång till information och medieinnehåll av hög kvalitet samt säkerställer insyn i medieägandet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att EU är den största givaren av bistånd till Republiken Moldavien. Parlamentet noterar med stor oro de styrande politikernas kontinuerliga propaganda, desinformationskampanjer och nedvärderande budskap mot unionen, vilka målar upp en förvrängd och orealistisk bild på public service-tv och i medierna. Parlamentet beklagar sådana offentliga attacker mot unionens stöd och anseende, eftersom de undergräver genomförandet av associeringsavtalet och förbindelserna mellan EU och Republiken Moldavien. Parlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att upphöra med de desinformationskampanjer och EU-fientliga propagandakampanjer som de moldaviska medborgarna i allmänhet är exponerade för, och att öka stödet i kampen mot falska nyheter, hybridkrigföring i kommunikation, riktade desinformationskampanjer och försämringen av medieprogram. Parlamentet understryker att politisk inblandning i massmedier strukturellt undergräver grundläggande friheter och tillgång till information. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet beklagar djupt att den nuvarande regeringen i Chișinău successivt fjärmar sig från Europa, vilket hotar landets demokratiska strävanden, och uppmanar med kraft alla proeuropeiska politiska partier att finna lösningar genom dialog, för att säkerställa kontinuiteten i Republiken Moldaviens europeiska integrationsprocess, och till fullo dra nytta av alla fördelar med associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar Republiken Moldaviens myndigheter att öka sina ansträngningar för att säkerställa att de möjligheter som härrör från associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet samt EU:s stöd och program når den lokala nivån, också i avlägsna delar av landet, i synnerhet på landsbygden, så att det blir möjligt för invånarna att verka för positiva förändringar i sina samhällen, särskilt de som är mer sårbara för postsovjetiska attityder och rysk manipulation. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att myndigheterna bör lämna transparent information om det externa stöd som de har för avsikt att ansöka om, och att finansiering från Ryska federationen bör diskuteras öppet i parlamentet och med sakkunniga och det civila samhället, inbegripet när det gäller de geostrategiska villkor och de långsiktiga konsekvenser för ekonomin som denna typ av finansiering medför. Parlamentet anser att myndigheterna också bör ge allmänheten nödvändiga förklaringar när det gäller villkor i samband med ekonomiskt stöd från EU. Parlamentet understryker att EU:s villkor är att betrakta som möjligheter att genomföra nödvändiga reformer. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker behovet av att bekämpa rysk desinformation genom faktabaserad och tillgänglig kvalitetsinformation, samt genom offentliga kampanjer som syftar till att öka allmänhetens medvetenhet. Parlamentet uppmuntrar Republiken Moldaviens myndigheter att sträva efter att fördjupa samarbetet med unionen och dess medlemsstater för att förbättra genomförandet av god praxis och lösningar för att motverka desinformation, propaganda, manipulation och fientligt inflytande av externa krafter med syfte att splittra, destabilisera och undergräva integriteten för de interna politiska processerna och för förbindelserna med EU. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet erkänner de framsteg som gjorts när det gäller det moldaviska parlamentets antagande av den nya lagen om icke-kommersiella organisationer, som ett led i villkoren för att erhålla makroekonomiskt stöd från EU. Parlamentet förväntar sig att ett snabbt och effektivt genomförande kommer att främja full respekt för det civila samhällets och de icke-statliga organisationernas rättigheter och friheter samt föreningsfriheten, och efterlyser mer stöd från den moldaviska regering i utvecklingen av det civila samhället. Parlamentet påpekar de icke-statliga organisationernas centrala roll i varje demokratiskt samhälle, och hoppas att den nya lagen kommer att öka insynen i det offentliga beslutsfattandet och ge ett moderniserat regelverk för det civila samhällets funktion i landet. De moldaviska myndigheterna uppmanas med kraft att avstå från att utöva påtryckningar på icke-statliga organisationer och andra samhällsaktörer. Parlamentet beklagar att politiska tjänstemän generellt visar misstro och fientlighet mot det civila samhället. Parlamentet uppmanar med kraft till ett mer meningsfullt och aktivt deltagande från det civila samhällets sida i beslutsfattandet och genomförandeprocessen, särskilt när det gäller mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. På detta område skulle icke-statliga organisationer kunna fungera som väktare och ställa respektive statliga institutioner till svars. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att ge det civila samhället politiskt, tekniskt och ekonomiskt stöd, och uppmanar eftertryckligen EU-institutionerna att fastställa tydliga regler som bidrar till att undvika att bidrag beviljas till icke-statliga organisationer som inrättats av och finansieras av stater genom informella kanaler. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar Republiken Moldaviens myndigheter att främja öppenhet i det offentliga beslutsfattandet och säkerställa ett lämpligt deltagande av och samråd med berörda parter och det civila samhället i alla faser, vilket också kommer att öka den offentliga granskningen och den samhälleliga acceptansen av de reformer som genomförs. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar de ändringar av vallagstiftningen som antogs i augusti 2019 och den moldaviska författningsdomstolens avgörande från februari 2020 om territoriella krav för bildande av politiska partier. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att covid-19-krisen har belyst det faktum att hälso- och sjukvårdssystemet i Republiken Moldavien är underutvecklat och har svårt att klara av den senaste tidens ökning av antalet fall. Kommissionen, medlemsstaterna och Republiken Moldavien uppmanas eftertryckligen att utöka samarbetet kring folkhälsans motståndskraft, utbyta bästa praxis och samarbeta med det civila samhället, näringslivet och små och medelstora företag för att inrätta epidemistrategier som är inriktade på samhällets mest utsatta grupper. Parlamentet uppmanar den moldaviska regeringen att stärka hälso- och sjukvårdssystemet, förbättra sanitetsstandarden, särskilt på sjukhus, samt att på ett öppet och inkluderande sätt ge sin befolkning all relevant information om pandemin. |
| --- | --- |

34.

Samarbete på området för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och framsteg när det gäller att lösa konflikten i Transnistrien

| 35. | Europaparlamentet välkomnar Republiken Moldaviens deltagande i uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), utredningar när det gäller it-säkerhet och it-brottslighet samt Republiken Moldaviens samarbete med Nato och anpassning till EU:s förklaringar i Gusp-frågor. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att inkludera Republiken Moldavien i nya former för samarbete när det gäller it-säkerhet, hybridhot och it-brottsutredningar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet inser vikten av Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för Moldavien och Ukraina (EU BAM) för att harmonisera systemet för gränsförvaltning och tullar med EU:s system, även när det gäller lösningen av frågan om Transnistrien. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet erkänner Republiken Moldaviens unika erfarenhet och sakkunskap och dess bidrag till unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik, och uppmuntrar till ett fördjupat samarbete inom EU-relaterad försvarspolitik, inbegripet deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet så snart frågan om tredjeländers deltagande har klargjorts. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet vidhåller EU:s stöd för Republiken Moldaviens suveränitet och territoriella integritet och för ansträngningarna inom ramen för 5+2-förhandlingsprocessen för att nå en fredlig, varaktig, övergripande och politisk lösning av konflikten i Transnistrien, grundad på respekt för Republiken Moldaviens suveränitet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser, med en särskild status för Transnistrien som säkerställer skyddet av de mänskliga rättigheterna även på de territorier som för närvarande inte kontrolleras av konstitutionella myndigheter. Parlamentet påminner om att FN:s generalförsamling den 22 juni 2018 antog en resolution där Ryska federationen uppmanas att ovillkorligen dra tillbaka sina styrkor och sin krigsmateriel från Republiken Moldaviens territorium, och bekräftar än en gång sitt stöd för omedelbart genomförande av resolutionen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmuntrar den moldaviska regeringen att fortsätta att främja en gynnsam miljö för konfliktlösning, och stödja verksamheter som ökar förtroendet och de direkta personkontakterna bland samhällen som splittrats av konflikter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet erkänner det ökade ömsesidiga beroendet mellan Republiken Moldavien och dess region Transnistrien i fråga om säkerhet, och bådas stabilitet, som den viktigaste faktorn för att förebygga och lösa säkerhetsutmaningar såsom hybridhot, cyberangrepp, valinblandning på nätet, desinformations- och propagandakampanjer, och inblandning av tredje part i politiska processer, valprocesser och andra demokratiska processer. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar den moldaviska regeringens ansträngningar för att utvidga fördelarna med det djupgående och omfattande frihandelsavtalet och det viseringsfria systemet till regionen Transnistrien, vilket möjliggjorde en betydande ökning av rörligheten och handeln med regionen samt all verksamhet som stärker det ekonomiska samarbetet och ökar utbytet av varor och tjänster mellan Republiken Moldavien och Transnistrien. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet resulterade i en massiv svängning av handelns riktning från Eurasiska ekonomiska unionen till EU, genom att garantera tullfri tillgång till EU:s marknad för transnistriska företag som är registrerade på den västra stranden av floden Dniester och som omfattas av kontroller av moldaviska tulltjänstemän. Parlamentet uppmuntrar de moldaviska myndigheterna att gå vidare mot handel och samarbete med EU-marknaden, för att förbättra marknadstillträdet, öppenheten och goda affärsmetoder, samt minska oligarkernas möjligheter till marknadsmanipulation och monopolisering. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet understryker att varje lösning på frågan om Transnistrien måste respektera Republiken Moldaviens suveräna rätt att välja sin egen försvars- och utrikespolitik. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Republiken Moldaviens myndigheter att utveckla och genomföra det lagstiftningspaket om konfliktförebyggande och krishantering som ingick i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Moldavien under perioden 2017–2019. |
| --- | --- |

44.

Rättsstatliga principer och god samhällsstyrning

| 45. | Europaparlamentet är oroat över den långsamma takten i fråga om reformer som rör rättsstatsprincipen och de demokratiska institutionerna. Parlamentet uppmanar med kraft Republiken Moldaviens regering att utan dröjsmål slutföra de rättsliga reformerna för att säkerställa rättsväsendets oberoende, opartiskhet och effektivitet samt specialiserade korruptionsbekämpande institutioner. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang Republiken Moldaviens regering att säkerställa en öppen process för utarbetandet av ändringarna av den moldaviska författningen avseende högsta rättsrådet och för deras antagande, med hjälp av internationella prejudikat och god praxis, i överensstämmelse med Venedigkommissionens rekommendationer och i samråd med experter från Europarådet och EU, det civila samhället och andra berörda aktörer. Parlamentet beklagar att ändringsförslagen om utnämning av medlemmar av högsta rättsrådet har behandlats i all hast av parlamentet. Parlamentet understryker behovet av att garantera högsta rättsrådets oberoende, och uppmanar de moldaviska myndigheterna att säkerställa att domare väljs och befordras utifrån sina meriter. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att fortsätta de verkningsfulla samråden för att anta ett koncept och en handlingsplan för reform av rättsväsendet utifrån en omfattande analys, i brett samförstånd med berörda aktörer och i full överensstämmelse med den moldaviska författningen och europeiska normer. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet är oroat över den låga nivån på förtroendet för rättsväsendets integritet och effektivitet, och över den dömande maktens mottaglighet för politiska påtryckningar som hindrar dess oberoende. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Republiken Moldavien att säkerställa öppenhet under utnämningsförfaranden inom rättsväsendet och att se till att riksåklagaren, hans personal och allmänna åklagare i allmänhet arbetar självständigt och iakttar de högsta standarderna för professionalism och integritet. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet påpekar i detta avseende att bristen på resurser och bristande kunskap om god samhällsstyrning, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter genomsyrar och inverkar negativt på den moldaviska förvaltningens effektiva funktion. Kommissionen uppmanas att öka finansieringen genom de tillgängliga instrumenten för budgetstöd och tekniskt stöd för att stärka rättsliga och brottsbekämpande myndigheters kapacitet och effektivitet, med beaktande av de framsteg som gjorts med genomförandet av reformerna. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Republiken Moldaviens myndigheter att stärka författningsdomstolens fulla oberoende och att säkerställa att den inte blir föremål för någon politisk inblandning. Parlamentet förkastar med eftertryck varje försök till hotelser eller påtryckningar riktade mot författningsdomstolens domare, och fördömer de enorma påtryckningar, utpressningsförsök och trakasserier som domstolens domare fick utstå innan de meddelade avgörandet om det ryska lånet. Parlamentet beklagar djupt försöken att politisera författningsdomstolen, och den passivitet som åklagarväsendet och centrumet för korruptionsbekämpning visat i fråga om att försvara författningsdomstolens oberoende. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet är oroat över den ihållande långsiktiga trenden av bristande framsteg beträffande korruption i Republiken Moldavien, och uppmanar därför eftertryckligen regeringen att intensifiera kampen mot korruption och state capture, liksom mot penningtvätt, smuggling och organiserad brottslighet, inklusive människohandel. Republiken Moldaviens regering uppmanas att vidta konkreta åtgärder för att stärka oberoendet, integriteten och effektiviteten för det nationella centrumet för korruptionsbekämpning och åklagarmyndigheten för korruptionsfrågor, samt säkerställa avpolitiseringen av offentliga korruptionsbekämpande institutioner och brottsbekämpande organ. Parlamentet påpekar behovet av varaktiga och konsekventa ansträngningar för att förebygga och lagföra organiserad brottslighet och korruption på hög nivå. Parlamentet anser att detta är det enda sättet att återupprätta de moldaviska medborgarnas förtroende och säkerställa att varaktiga reformer genomförs i Republiken Moldavien. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge mycket mer konsekvent stöd till de civilsamhällesorganisationer som övervakar bedrägerier och penningtvätt. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att utöka sitt arbete med att bekämpa organiserad brottslighet och upplösa kriminella arrangemang. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av lagen om påföljder för penningtvätt den 21 maj 2020 och efterlyser ett snabbt utarbetande av riktlinjer för tillämpning av den nya lagstiftningen, samt specialiserad utbildning för de berörda myndigheterna. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att upprätthålla konsekventa insatser för att bekämpa smuggling och penningtvätt, upplösa kriminella nätverk och minska oligarkernas inflytande. Parlamentet efterlyser ett utökat samarbete med Europol, Interpol och tullorganisationer såsom Världstullorganisationen och OECD:s nätverk för korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet noterar med oro slutsatserna i kommissionens och Europeiska utrikestjänstens rapport från 2019 om genomförandet av Moldaviens associering, där det framgår att arbetet med att inrätta instrument och organ för att förhindra bedrägerier och penningtvätt har gått trögt. Parlamentet förväntar sig att den nya regeringen ska bygga vidare på de åtgärder som nyligen vidtagits av den föregående regeringen i fråga om att bekämpa korruption och avslöja kriminella arrangemang och arrangemang för penningtvätt. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet noterar de åtgärder som vidtagits för att lagföra det omfattande bankbedrägeri som uppdagades 2014 och andra penningtvättsfall. Parlamentet upprepar dock sin oro över det fortsatta misslyckandet med att på ett transparent sätt åtala alla ansvariga för det bankbedrägeri som uppdagades 2014, liksom över den långsamma återvinningen av stulna tillgångar. Parlamentet upprepar sin oro över att ingen betydande återvinning av tillgångar hittills har gjorts, och betonar att ytterligare åtgärder behöver vidtas i denna riktning. Parlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att påskynda lagföringsprocessen, att utan ytterligare dröjsmål ställa alla ansvariga inför rätta, och att återvinna förskingrade medel. Medlemsstaterna uppmanas att erbjuda Republiken Moldaviens myndigheter ett starkt stöd i utredningen av fallet om de efterfrågar detta. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar antagandet den 18 juni 2020 av den nya lagen om att avskaffa programmet för medborgarskap för investerare från och med den 1 september 2020, dvs. i slutet av det nuvarande moratoriet. Parlamentet anser att detta är ett viktigt steg för att minska risken för korruption, skatteundandragande och penningtvätt i Republiken Moldavien. Parlamentet noterar att endast de redan inkomna ansökningarna kommer att behandlas tills programmet är avskaffat, och uppmanar kommissionen att noga övervaka hur detta görs. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Republiken Moldaviens myndigheter att öka insynen i finansieringen av politiska partier och att undersöka alla oegentligheter på ett rättvist och opartiskt sätt. Parlamentet betonar behovet av att bekämpa korruption i Moldaviens politiska klass. Parlamentet är djupt oroat över den senaste tidens misstankar om att parlamentsledamöter mutats att byta politisk tillhörighet, liksom över misstankarna om kidnappning, hotelser och påtryckningar mot valda företrädare. Parlamentet påpekar att dessa misstankar måste undersökas och att sådant beteende inte är förenligt med de värden som ligger till grund för associeringsavtalet med Republiken Moldavien. Parlamentet framhåller också de politiska partiernas ansvar att bekämpa korruption inom de egna leden. Parlamentet uppmanar dessutom myndigheterna att se till att inga medel från välgörenhetsorganisationer används för valkampanjer. Parlamentet kräver att myndigheterna förbjuder användning av anslag för administration till gagn för den styrande politiska klassen under valkampanjen. |
| --- | --- |

56.

Mänskliga rättigheter och grundläggande friheter

| 57. | Europaparlamentet erkänner att lagstiftningen om skydd av mänskliga rättigheter har förbättrats, särskilt till följd av den nya handlingsplanen för mänskliga rättigheter 2018–2022. Parlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att avsevärt öka insatserna och anta genomförandeåtgärder och sekundärlagstiftning för att upprätthålla dessa rättigheter och grundläggande friheter, särskilt för minoriteter och utsatta grupper, såsom kvinnor och barn som utnyttjas av människohandlare, språkliga minoriteter, personer med funktionsnedsättning, romer och hbt+-personer, och därmed erkänna respekten för mänskliga rättigheter som ett avgörande kriterium och en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. Parlamentet är bekymrat över att betydande människorättsproblem fortfarande är olösta och ostraffade, såsom påtryckningar och politiskt motiverade åtal och frihetsberövanden, tortyr, godtyckliga frihetsberövanden, hårda och livshotande fängelseförhållanden, godtycklig eller olaglig inblandning i privatlivet, användning av tvångsarbete eller obligatoriskt barnarbete. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet ser med djup oro på situationen för de moldaver som fastnat i EU:s medlemsstater på grund av covid-19-krisen utan något socialt skydd. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samband med covid-19 se till att säsongsarbetare från tredjeländer behandlas på samma sätt som EU-medborgare i enlighet med direktiv 2014/36/EU (8), och erinrar om att sådana arbetstagare har samma arbetstagarrättigheter och sociala rättigheter som EU-medborgare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa kvalitetsboende för gränsöverskridande arbetare och säsongsarbetare utan koppling till deras lön och att säkerställa anständiga faciliteter, skydd av hyrestagarens privatliv och skriftliga hyresavtal vars efterlevnad kontrolleras av yrkesinspektionerna, samt att fastställa standarder i detta avseende. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet konstaterar med oro det begränsade genomförandet av åtagandena enligt associeringsavtalet på det sociala området, särskilt vad gäller arbetsplatsinspektioner, åtgärder mot diskriminering samt social dialog. Parlamentet är bekymrat över att framstegen i fråga om att hantera makroekonomiska brister fortfarande inte är tillräckliga för att i någon betydande omfattning förbättra levnadsstandarden, och nu äventyras av covid-19-krisens konsekvenser. Parlamentet insisterar på obligatoriskt deltagande av fackföreningar, liksom det civila samhällets organisationer, när associeringsavtalen genomförs. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet understryker att unionen bör kunna avkräva Republiken Moldavien räkenskap för dess åtaganden med tanke på den sociala dimensionen i associeringsavtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram årliga detaljerade lägesrapporter om genomförandet av sociala och arbetsrelaterade frågor gällande associeringsavtalet, som inte endast analyserar införlivandet av relevanta unionsdirektiv och normer, utan också det faktiska genomförandet av dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta till sig arbetsmarknadsexperters förslag att införa en mekanism för att beivra överträdelser av avtalade standarder. Parlamentet föreslår att utbetalningen av makroekonomiskt stöd ska användas som en hävstång eller ett villkor för att tvinga Republiken Moldavien att förbättra arbetsvillkoren för sin arbetskraft. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uttrycker sin oro för respekten för mänskliga rättigheter i Transnistrien, särskilt mot bakgrund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppgradera försummade områden av associeringsavtalen, vilka inbegriper viktiga politikområden, såsom jämställdhet, den gröna given och förebyggande av hälsokriser. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet understryker att jämställdhet är en central förutsättning för en hållbar och inkluderande utveckling. Parlamentet uppmanar med kraft den moldaviska regeringen och de moldaviska myndigheterna att genomföra åtgärder för att ytterligare stärka kvinnors representation och lika behandling av kvinnor på alla nivåer i politiken och samhället. Parlamentet begär att kommissionen ska integrera jämställdhetsfrågorna i alla sina policyer, program och verksamheter som har att göra med Republiken Moldavien. Parlamentet uppmuntrar Republiken Moldaviens myndigheter att främja program som innefattar en konsekvent jämställdhetsdimension, erbjuda mer stöd till samhällets mest missgynnade och utsatta grupper, och genomföra lagstiftning för att bekämpa hatpropaganda och fysiskt våld mot de mer utsatta grupperna. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de moldaviska myndigheterna att ratificera Istanbulkonventionen, som Republiken Moldavien undertecknade den 6 februari 2017, men som inte har ratificerats trots att denna ratificering nämns som ett uttryckligt mål för den nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter för 2018–2022 och den nationella strategin för förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet för 2018–2023. Parlamentet påminner om att våld mot kvinnor och flickor är vanligt i Republiken Moldavien och att två av fem kvinnor har upplevt fysiskt och/eller sexuellt våld från en partners eller icke-partners sida efter 15 års ålder. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att genomföra den nationella lagstiftningen om förebyggande och bekämpande av människohandel och en betydande ökning av kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls offren samt mer skydd, stöd och stöd till brottsoffer, särskilt barn, under utredningar och efter det rättsliga förfarandet. Parlamentet efterlyser dessutom mer stöd under den sociala återintegreringen av offren. Parlamentet efterfrågar ökat samarbete mellan de rättsliga myndigheterna och de brottsbekämpande organen i Republiken Moldavien och medlemsstaterna, för att minska den gränsöverskridande brottsligheten, särskilt människohandel och smuggling av olagliga droger. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att garantera rätten till en rättvis rättegång och respekten för mänskliga rättigheter i häkten och fängelser, bland annat genom att ta itu med otillräckligt tillhandahållande av hälso- och sjukvård. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av att tillhandahålla en säker miljö för fångar. Parlamentet efterlyser därutöver åtgärder för att undvika selektiv och politiskt motiverad rättskipning. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de moldaviska myndigheterna att säkerställa att alla begäranden om utlämning från tredjeländer handläggs på ett öppet sätt och efter juridiska förfaranden helt i linje med europeiska principer och standarder. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar till konkreta åtgärder för att förbättra häktningsförhållandena och sätta stopp för att personer med funktionsnedsättning interneras på mentalsjukhus mot sin vilja. Parlamentet efterlyser ett fullständigt avskaffande av tortyr och misshandel i fängelser som en metod för att utöva påtryckningar på fängslade eller häktade politiska motståndare. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet erkänner de åtgärder som vidtagits på nationell nivå för att förhindra och bekämpa tortyr, men understryker att Republiken Moldavien fortfarande ofta fördöms i Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna för tortyr och misshandel. Parlamentet begär därför eftertryckligen att man inrättar ett helt oberoende organ särskilt för utredning av anklagelser om tortyr och andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts av polis och andra brottsbekämpande tjänstemän. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet är oroat över att hatpropaganda fortsatt förekommer i den offentliga debatten, också från politiker, lokala beslutsfattare och religiösa ledare. Parlamentet betonar i detta sammanhang att i synnerhet kvinnor och hbt+-personer angripits. Parlamentet uppmanar offentliga tjänstemän att avstå från att ägna sig åt hatpropaganda och att offentligt ta avstånd från hatpropaganda när det än förekommer, och uppmanar myndigheterna att finjustera den rättsliga och institutionella ramen för bekämpning av hatpropaganda, för att motverka fenomenet med alla tillgängliga mekanismer. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet påminner om att ett lagförslag som inrättar lagstiftning av Magnitskijtyp redan införts i det moldaviska parlamentet. Parlamentet uppmuntrar den lagstiftande församlingen att gå vidare med undersökningen av denna lag som, om den antas, skulle bidra till att bekämpa kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt korruption och penningtvätt. |
| --- | --- |

71.

Handel och ekonomiskt samarbete

| 72. | Europaparlamentet anser att EU-stödet till Republiken Moldavien bör fortsätta att prioritera förbättringar av medborgarnas levnadsstandard, och inrikta sig på sådana områden som att underlätta utvecklingen av små och medelstora företag, hjälpen till de unga, samt den allmänna reformen av sektorerna för utbildning och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar entreprenörsinitiativ som syftar till att utveckla det lokala nyföretagandet i Moldavien. Parlamentet är dock medvetet om att det behövs ytterligare reformer av den offentliga sektorn, samt ekonomiskt stöd, för att skapa fler sysselsättningsmöjligheter och därigenom locka tillbaka unga människor och kvalificerade arbetstagare till ursprungslandet. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att ta itu med de ekonomiska utmaningar som unga i Republiken Moldavien står inför, genom att investera i program som gynnar ungdomar och socialt entreprenörskap, och stärka sambandet mellan reformen av utbildningssystemet och arbetsmarknadens efterfrågan. Parlamentet understryker vikten av att satsa på program som riktar in sig på unga människor från landsbygden, eftersom denna kategori är en av de mest sårbara och saknar socioekonomiska möjligheter, i jämförelse med unga från stadsområden. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet konstaterar att fenomenet ”kompetensflykt” – som ofta orsakas av bristande förtroende för rättsväsendet, nepotism och avsaknad av ordentliga reformer i landet – utgör ett allvarligt hot mot Republiken Moldaviens framtid, och är bekymrat över den storskaliga utvandringen av moldaviska medborgare, vilken accentuerar de negativa demografiska trenderna. Den moldaviska regeringen uppmuntras att vidta ytterligare åtgärder för att förebygga och motverka ett sådant fenomen, särskilt genom att skapa möjligheter och förbättra villkoren och lönerna för unga arbetstagare i hemlandet, så att de kan återvända hem efter att ha studerat eller utbildat sig utomlands, och genom att stödja ungt företagande. Kommissionen uppmanas att fokusera på denna fråga i sina program. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar diversifieringen av den moldaviska ekonomin och den betydande ökningen av handeln mellan Republiken Moldavien och EU samt det faktum att EU är den största investeraren i landet. Parlamentet välkomnar också det faktum att unionen under 2018 stod för 70 % av Republiken Moldaviens totala export och 56 % av landets sammanlagda handel. Parlamentet uppmuntrar ytterligare framsteg inom områden såsom tullkoden, skydd av immateriella rättigheter inklusive geografiska beteckningar, förbättring av sanitära och fytosanitära standarder, förbättring av marknadsvillkoren inom områdena energi, offentlig upphandling och tillgången till finansiering för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmuntrar till ett fullständigt genomförande av det djupgående och omfattande frihandelsavtalet för att ytterligare öka de bilaterala handels- och investeringsförbindelserna mellan EU och Republiken Moldavien, bland annat genom att undanröja icke-tariffära handelshinder, underlätta tillträdet till den inre marknaden och göra framsteg när det gäller att integreras i denna marknad. Parlamentet påminner om att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet med Republiken Moldavien måste respektera reglerna i kapitlen om hållbar utveckling, i överensstämmelse med internationella åtaganden, särskilt Parisavtalet, och WTO:s regler. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet välkomnar det moldaviska parlamentets antagande av den europeiska Leadermodellen som grund för landets nationella landsbygdspolitik. Parlamentet uppmuntrar emellertid Republiken Moldavien att, bland annat genom särskilda åtgärder i nästa nationella strategi för jordbruk och landsbygdsutveckling, till fullo utnyttja tillfällen till förmånsexport till EU genom mer effektiv och hållbar odling av jordbruksmark, liksom mer demokratisk tillgång till och användning av mark, och på så sätt producera jordbruksprodukter som förstärker Republiken Moldaviens relativa fördelar i fråga om jordbruk. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet välkomnar lagstiftningens tillnärmning till EU:s regelverk, och uppmuntrar kommissionen att tillhandahålla Republiken Moldaviens institutioner och offentliga förvaltning tekniskt och ekonomiskt stöd för denna strävan och det efterföljande genomförandet. Parlamentet betonar att sådant stöd bör användas för att öka kunskapen om mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen, och uppmanar de moldaviska myndigheterna att göra snabbare framsteg när det gäller tillnärmningen till associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet, även när det gäller standarder för djurhälsa och livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar den nationella strategin Digitala Moldavien 2020, men kräver att kommissionen stöder och bidrar till program och reformer som gäller medie- och informationskompetens för att spegla den digitala tidsåldern och uppgradera det sektorsvisa samarbetet i den digitala ekonomin. Republiken Moldavien uppmanas att bygga upp en tillförlitlig digital marknadsekonomi som ökar behovet av framsteg när det gäller öppna data, utvidgar tillträdet till digitala system och ökar medborgarnas tillgång till elektroniska tjänster och olika kommunikationslösningar. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja investeringar i sektorer med potential för utveckling, tillväxt och konkurrenskraft i EU, särskilt inom de tre sektorerna av strategisk betydelse (dvs. hållbar energi och klimat, den digitala inre marknaden och it-säkerhet samt transport). |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar den moldaviska regeringen att även fokusera på handelns sociala dimension och på hållbar utveckling genom att respektera och verkställa arbetsnormer, ratificera och fullt ut genomföra alla ILO-konventioner, och avskaffa kvarstående brister i yrkesinspektionssystemet. och genom att åtgärda begränsningarna och bristerna i yrkesinspektionssystemet och problemen med rättsväsendet, vilka har en negativ inverkan på tillämpningen av arbetsnormerna. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar Moldaviens myndigheter att anta och genomföra en politik som syftar till att reglera deltagande av enheter från jurisdiktioner som inte tillämpar internationella öppenhetsstandarder (offshorejurisdiktioner) eller företag som direkt eller indirekt kontrolleras av sådana företag genom handel med offentliga myndigheter (offentlig upphandling, privatisering, koncessioner och offentlig-privata partnerskap). |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar EU att överväga möjligheten för länder med associeringsavtal/djupgående och omfattande frihandelsavtal med EU att ansluta sig till det gemensamma eurobetalningsområdet (Sepa), eftersom detta skulle gynna medborgarna och skapa nya utvecklingsmöjligheter för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

84.

Energi, miljö och klimatförändringar

| 85. | Europaparlamentet uppmanar den moldaviska regeringen att genomföra ytterligare reformer av energisektorn för att öka motståndskraften, öka öppenheten i fråga om kostnader och avtal inom sektorn, och stärka energioberoendet och energieffektiviteten, i synnerhet genom att öka energisammanlänkningen med unionen, diversifiera energikällorna, och minska beroendet av fossila bränslen. Parlamentet betonar att alla dessa aspekter är av central betydelse för att förbättra landets energisäkerhet. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet välkomnar åtgärder för att stärka den institutionella kapaciteten och oberoendet för energitillsynsmyndigheten och uppmuntrar till vidtagande av nödvändiga och brådskande åtgärder för genomförandet av det tredje energipaketet, i synnerhet inom området naturgas, och för att säkerställa full efterlevnad av energigemenskapens regelverk. Parlamentet uppmanar särskilt Republiken Moldaviens nationella byrå för energireglering att godkänna energimarknadens regler som bygger på rättvis konkurrens och säkerställa att alla marknadsaktörer, även statsägda handlare, följer dem. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet betonar vikten av att öka infrastruktursamarbetet i regionen, också i syfte att diversifiera Republiken Moldaviens energiförsörjning, och förbättra anslutningsbarheten i Republiken Moldaviens energisektor och samtidigt säkerställa miljömässig hållbarhet. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är med en diversifiering av Republiken Moldaviens elsystem. Parlamentet uppmanar med kraft de moldaviska myndigheterna att se till att projektet för sammanlänkning av Republiken Moldaviens och Rumäniens elsystem genomförs i rätt tid, genom att tillhandahålla det stöd och de resurser som behövs. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att fortsätta insatserna för att stärka landets energisäkerhet, och välkomnar färdigställandet av gasledningen från Ungheni till Chișinău före utgången av 2020. Kommissionen uppmanas dessutom att inkludera Republiken Moldavien i de stresstester som utförs för den inre energimarknaden. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet berömmer de arrangemang som Republiken Moldavien, Ukraina och Rumänien enades om i december 2019 för att möjliggöra överföring av gas till Ukraina och Republiken Moldavien via Transbalkan-ledningen, och lovordar handlingsplanen från februari 2020 för att säkerställa oberoendet för den systemansvarige för överföringssystemet Moldovatransgaz. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits för att asynkront sammanlänka Republiken Moldaviens elsystem med EU genom Rumänien, eftersom detta är ett stort steg på vägen mot att stärka och diversifiera Republiken Moldaviens energiinfrastruktur. Parlamentet uppmanar alla myndigheter att uppfylla målet att ansluta Republiken Moldavien till Rumäniens elnät senast 2024 med stöd från EU. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet välkomnar Republiken Moldaviens paket från februari 2019 om klimat och miljö, och dess nationella svar, vilket innebar att Moldavien som fjärde land i världen lämnade in sitt uppdaterade nationellt fastställda bidrag, inbegripet höjda ambitioner att minska växthusgasutsläppen, till sekretariatet för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC). Parlamentet efterlyser ökade insatser för de nationella åtagandena i samband med Parisavtalet från 2015 för att bekämpa klimatförändringarna, och genomförande av integrering av klimatfrågor inom alla områden för beslutsfattande. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar Republiken Moldavien att ytterligare stärka sitt engagemang i kampen mot klimatförändringar, framför allt vid avfallshantering och förvaltningen av vattnet i floden Nistru, och uppmanar kommissionen att underlätta Republiken Moldaviens deltagande i den europeiska gröna given och se till att det djupgående och omfattande frihandelsavtalet inte strider mot de miljömål och initiativ som där fastställs. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet erkänner vikten av att ytterligare modernisera utbildningssystemet i Republiken Moldavien, liksom av den allt större rollen som ungdomarna spelar i alla sektorer av livet, och uppmanar EU att erbjuda ytterligare stöd, särskilt inom yrkesutbildning, för att tillgodose arbetsmarknadens behov. Parlamentet understryker behovet av att främja möjligheter till frivilligarbete och medborgarengagemang för ungdomar, och satsa mer på unga människor genom att öka finansieringen till och deltagandet i de befintliga rörlighetsprogrammen, såsom Erasmus+, Kreativa Europa och Horisont 2020. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att genomföra ett samråd och att förbereda och skapa skräddarsydda program för medborgare, inklusive direkt kontakt med mottagarna genom internetplattformen för att lämna ansökningar och rapportera om hur medlen i programmen använts. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang till att man ska beakta ändamålet med den gröna given samt de dagliga behoven för medborgarna i Republiken Moldavien. |
| --- | --- |

95.

Institutionella bestämmelser

| 96. | Europaparlamentet betonar att ingen verklig och bestående utveckling är möjlig om inte den politiska klassen är fast besluten om att reformera landet och verkligen genomföra associeringsavtalet med EU. Parlamentet uppmuntrar i detta avseende alla landets politiska aktörer och politiska krafter att bidra och inleda format med flera parter och samarbete i god tro kring Republiken Moldaviens strategiska mål och på det sättet bidra till demokratins kvalitet och förbättrade levnadsvillkor för människorna. Med detta i åtanke uppmuntrar parlamentet de moldaviska myndigheterna att använda en Jean Monnet-dialog för att stödja dialogen mellan partierna och den parlamentariska kapacitetsuppbyggnaden. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar alla EU-institutioner och medlemsstaterna att i nära samarbete med Republiken Moldaviens myndigheter bättre informera medborgarna i Republiken Moldavien om fördelarna med associeringsavtalet/det djupgående och omfattande frihandelsavtalet och med EU:s bistånd. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka Europeiska unionens delegation i Republiken Moldavien, förbättra övervakningen och stärka projektgruppen i Chișinău för att hjälpa Moldavien att på ett effektivt sätt förmedla sin tillnärmning till EU-lagstiftningen, bekämpa desinformation och främja positiva bilder av EU och Republiken Moldavien till alla berörda parter. |
| --- | --- |

98.

o

o o

| 99. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till Republiken Moldaviens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

99.

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s. 1).

(2)  Antagna texter, P8_TA(2018)0458.

(3)  EUT C 118, 8.4.2020, s. 109.

(4)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 130.

(5)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 199.

(6)  EUT C 11, 12.1.2018, s. 82.

(7)  EUT L 165, 27.5.2020, s. 31.

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/36/EU av den 26 februari 2014 om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för säsongsanställning (EUT L 94, 28.3.2014, s. 375).

---

Torsdagen den 22 oktober 2020

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/152 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/152

---

P9_TA(2020)0282

Framtiden för utbildningen i Europa mot bakgrund av covid-19

Europaparlamentets resolution av den 22 oktober 2020 om den europeiska utbildningens framtid i samband med covid-19 (2020/2760(RSP))

(2021/C 404/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 165 och 166 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 165 och 166 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av artikel 14 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 14 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den interinstitutionella proklamationen om den europeiska pelaren för sociala rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den interinstitutionella proklamationen om den europeiska pelaren för sociala rättigheter (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Achieving the European Education Area by 2025 (COM(2020)0625) (ej översatt till svenska), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Achieving the European Education Area by 2025 (COM(2020)0625) (ej översatt till svenska),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027: en omställning till den digitala tidsåldern COM(2020)0624), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027: en omställning till den digitala tidsåldern COM(2020)0624),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Europeisk kompetensagenda för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Europeisk kompetensagenda för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 januari 2018 om handlingsplanen för digital utbildning (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 januari 2018 om handlingsplanen för digital utbildning (COM(2018)0022),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 november 2017Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur (COM(2017)0673), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 november 2017Stärka den europeiska identiteten genom utbildning och kultur (COM(2017)0673),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om utbildning i den digitala eran: utmaningar, möjligheter och lärdomar för utformningen av EU:s politik (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om utbildning i den digitala eran: utmaningar, möjligheter och lärdomar för utformningen av EU:s politik (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2018 om modernisering av utbildningen i EU (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2018 om modernisering av utbildningen i EU (4),

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om den europeiska utbildningens framtid i samband med covid-19 (O-000052/2020 – B9-0020/2020 och O-000053/2020 – B9-0021/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om den europeiska utbildningens framtid i samband med covid-19 (O-000052/2020 – B9-0020/2020 och O-000053/2020 – B9-0021/2020),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kultur och utbildning, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kultur och utbildning, och av följande skäl:

| A. | Enligt den europeiska pelaren för sociala rättigheter är tillgången till god och inkluderande utbildning och livslångt lärande en grundläggande mänsklig rättighet som är väsentlig för att man ska kunna tillägna sig färdigheter och bibehålla dem, liksom också för att man fullt ut ska kunna delta i samhällslivet och framgångsrikt klara övergångar i arbetslivet. |
| --- | --- |

A.

Enligt den europeiska pelaren för sociala rättigheter är tillgången till god och inkluderande utbildning och livslångt lärande en grundläggande mänsklig rättighet som är väsentlig för att man ska kunna tillägna sig färdigheter och bibehålla dem, liksom också för att man fullt ut ska kunna delta i samhällslivet och framgångsrikt klara övergångar i arbetslivet.

| B. | Enligt Unesco påverkades nästan 1,6 miljarder inlärare i fler än 190 länder – 94 % av alla inlärare i världen – av stängningen av utbildningsinstitutioner när covid-19-krisen var som värst. Mer än 60 % av världens inlärare påverkas fortfarande. Färre än 25 % av låginkomstländerna har erbjudit någon form av lärande på distans. I de högst utvecklade länderna var tillgången till digital utbildning omkring 90 %, vilket innebar att 10 % av eleverna likväl lämnades utanför (5). |
| --- | --- |

B.

Enligt Unesco påverkades nästan 1,6 miljarder inlärare i fler än 190 länder – 94 % av alla inlärare i världen – av stängningen av utbildningsinstitutioner när covid-19-krisen var som värst. Mer än 60 % av världens inlärare påverkas fortfarande. Färre än 25 % av låginkomstländerna har erbjudit någon form av lärande på distans. I de högst utvecklade länderna var tillgången till digital utbildning omkring 90 %, vilket innebar att 10 % av eleverna likväl lämnades utanför (5).

| C. | Det finns fortfarande betydande skillnader på EU-nivå, i och med att uppemot 32 % av eleverna i vissa medlemsstater under flera månaders tid saknade tillgång till utbildning. För många inlärare berodde detta på avsaknad av digital utrustning, otillräckliga digitala färdigheter eller nackdelar som förelegat redan tidigare. Till och med om inlärarna hade tillgång till digital utbildning blev de ofta tvungna att sköta inlärningen utan stöd från lärare, kamrater eller hem, ibland i en instabil hemmiljö. |
| --- | --- |

C.

Det finns fortfarande betydande skillnader på EU-nivå, i och med att uppemot 32 % av eleverna i vissa medlemsstater under flera månaders tid saknade tillgång till utbildning. För många inlärare berodde detta på avsaknad av digital utrustning, otillräckliga digitala färdigheter eller nackdelar som förelegat redan tidigare. Till och med om inlärarna hade tillgång till digital utbildning blev de ofta tvungna att sköta inlärningen utan stöd från lärare, kamrater eller hem, ibland i en instabil hemmiljö.

| D. | Covid-19-pandemin har orsakat historiens kanske allvarligaste störning i utbildningssystemen globalt, hotar att medföra en förlust av lärande för en hel generation studerande, och kan omintetgöra årtionden av framsteg. Denna förlust av lärande kommer sannolikt att sänka den berörda generationens framtida inkomstnivåer, och potentiellt även ha en negativ inverkan på arbetsproduktivitetstillväxten och konkurrenskraften för unionen som helhet. Samma generation står inför ett inträde på en arbetsmarknad som påverkats kraftigt av den ekonomiska kris som underblåses av covid-19. |
| --- | --- |

D.

Covid-19-pandemin har orsakat historiens kanske allvarligaste störning i utbildningssystemen globalt, hotar att medföra en förlust av lärande för en hel generation studerande, och kan omintetgöra årtionden av framsteg. Denna förlust av lärande kommer sannolikt att sänka den berörda generationens framtida inkomstnivåer, och potentiellt även ha en negativ inverkan på arbetsproduktivitetstillväxten och konkurrenskraften för unionen som helhet. Samma generation står inför ett inträde på en arbetsmarknad som påverkats kraftigt av den ekonomiska kris som underblåses av covid-19.

| E. | Utbildningsanstalterna har en mycket bredare social och själavårdande roll och bidrar till inlärarnas fysiska och psykiska hälsa. Det påvisades att bristen på direkt växelverkan mellan lärare och elev ofta påverkar inlärarnas välbefinnande och psykiska hälsa. Pandemin har understrukit vilken utslagsgivande roll som lärarna spelar inom utbildning och samhälle. Lärare och annan undervisningspersonal har ofta blivit överansträngda, vilket visar att de behöver mera stöd och mera erkänsla för sitt arbete. |
| --- | --- |

E.

Utbildningsanstalterna har en mycket bredare social och själavårdande roll och bidrar till inlärarnas fysiska och psykiska hälsa. Det påvisades att bristen på direkt växelverkan mellan lärare och elev ofta påverkar inlärarnas välbefinnande och psykiska hälsa. Pandemin har understrukit vilken utslagsgivande roll som lärarna spelar inom utbildning och samhälle. Lärare och annan undervisningspersonal har ofta blivit överansträngda, vilket visar att de behöver mera stöd och mera erkänsla för sitt arbete.

| F. | Krisen har påskyndat omställningen till digitalt lärande och stimulerat innovation inom utbildningssektorn, exempelvis genom förbättrade möjligheter till e-lärande. De senaste årens investeringar i företag för utbildningsteknik har gett oss bättre lösningar för nätbaserat lärande och e-lärande. Offentlig-privata partnerskap mellan företag och utbildningsanstalter främjar innovationer i utbildningssektorn. Utbildningsanstalterna bör ha sista ordet i fråga om utbildningsinnehållet. |
| --- | --- |

F.

Krisen har påskyndat omställningen till digitalt lärande och stimulerat innovation inom utbildningssektorn, exempelvis genom förbättrade möjligheter till e-lärande. De senaste årens investeringar i företag för utbildningsteknik har gett oss bättre lösningar för nätbaserat lärande och e-lärande. Offentlig-privata partnerskap mellan företag och utbildningsanstalter främjar innovationer i utbildningssektorn. Utbildningsanstalterna bör ha sista ordet i fråga om utbildningsinnehållet.

| G. | Samtidigt har den plötsliga massövergången till nätbaserat lärande och distansstudier som påskyndats av krisen avslöjat enorma klyftor inom EU och bland medlemsstaterna, när det gäller utformning och genomförande av politik för digital utbildning. Av krisen har det också framgått att det behövs starkare samarbete och samordning mellan medlemsstaterna inom utbildningspolitiken. |
| --- | --- |

G.

Samtidigt har den plötsliga massövergången till nätbaserat lärande och distansstudier som påskyndats av krisen avslöjat enorma klyftor inom EU och bland medlemsstaterna, när det gäller utformning och genomförande av politik för digital utbildning. Av krisen har det också framgått att det behövs starkare samarbete och samordning mellan medlemsstaterna inom utbildningspolitiken.

| H. | Den plötsliga digitala omställningen skedde i ett läge där 43 % av européerna saknar grundläggande digitala färdigheter (6). Människors digitala kompetens korrelerar direkt med deras bosättningsmedlemsstat och boningsort i den medlemsstaten, samt socioekonomiska status, ålder, inkomst, utbildningsnivå och sysselsättning. Den digitala omställningen och de konsekvenser som användningen av ny teknik får för arbetsmarknaden ställer krav på högre digital kompetens. |
| --- | --- |

H.

Den plötsliga digitala omställningen skedde i ett läge där 43 % av européerna saknar grundläggande digitala färdigheter (6). Människors digitala kompetens korrelerar direkt med deras bosättningsmedlemsstat och boningsort i den medlemsstaten, samt socioekonomiska status, ålder, inkomst, utbildningsnivå och sysselsättning. Den digitala omställningen och de konsekvenser som användningen av ny teknik får för arbetsmarknaden ställer krav på högre digital kompetens.

| I. | Pandemin ger en chans till omtänk i fråga om utbildningens framtid. |
| --- | --- |

I.

Pandemin ger en chans till omtänk i fråga om utbildningens framtid.

| J. | Kommissionen ämnar inrätta ett europeiskt utbildningsområde senast 2025. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen ämnar inrätta ett europeiskt utbildningsområde senast 2025.

| K. | Den politiska överenskommelsen som Europeiska rådet nådde fram till kring den fleråriga budgetramen 2021–2027 skulle medföra kraftiga nedskärningar i sådana flaggskeppsprogram på området utbildning som Erasmus+. Parlamentet har flera gånger uppmanat till en ambitiös budget för utbildningsprogrammen. Den rådande ekonomiska krisen bör inte leda till nedskärningar i de offentliga utgifterna för utbildning. |
| --- | --- |

K.

Den politiska överenskommelsen som Europeiska rådet nådde fram till kring den fleråriga budgetramen 2021–2027 skulle medföra kraftiga nedskärningar i sådana flaggskeppsprogram på området utbildning som Erasmus+. Parlamentet har flera gånger uppmanat till en ambitiös budget för utbildningsprogrammen. Den rådande ekonomiska krisen bör inte leda till nedskärningar i de offentliga utgifterna för utbildning.

| L. | I enlighet med subsidiaritetsprincipen faller utbildningspolitiken under medlemsstaternas exklusiva behörighet, medan unionen spelar en stödjande och samordnande roll. |
| --- | --- |

L.

I enlighet med subsidiaritetsprincipen faller utbildningspolitiken under medlemsstaternas exklusiva behörighet, medan unionen spelar en stödjande och samordnande roll.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den kreativitet och uppfinningsrikedom som utbildningsinstitutioner, i synnerhet deras lärarkårer och undervisande personal, samt de studerande och deras föräldrar, visat prov på när det gäller att anpassa sig till nätbaserat lärande och distansstudier, särskilt i osäkra tider med snabba förändringar. Parlamentet hälsar likaså med glädje hur medborgare, det civila samhället och tillhandahållare av icke-formell utbildning föregått med gott exempel genom att anpassa sin undervisningspraxis och ta initiativ som möjliggjort fortsatt lärande. Parlamentet yrkar på ökade insatser för att effektiva initiativ ska byggas ut och synas bättre, och för främjande av bästa praxis inom alla sektorer av utbildningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ställa en plattform för delning av god praxis till förfogande för medlemsstaterna och se efter vilka nya initiativ som kanske kan tas inom detta område, såsom att det inrättas ett europeiskt internetbaserat universitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker dock att den plötsliga digitala omställningen inom utbildningen också avslöjat en digital klyfta vad gäller tillgången till digital infrastruktur och digitala komponenter, kvaliteten på distansundervisningen samt studerandes, lärares och utbildares färdigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt att det fortfarande finns elever och studerande i Europa som inte har tillgång till digital utbildning. Parlamentet framhåller än en gång behovet dels av att förbättra konnektiviteten på EU-nivå, i synnerhet i landsbygdsområden och avlägsna områden, dels av att öka tillgången till digital utrustning. Parlamentet påpekar att det finns förstklassiga europeiska innovationer inom området datorer, pekdatorer och programvara för utbildningsändamål. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet oroar sig över klyftorna i fråga om lärares och elevers digitala färdigheter, vilka hindrar effektiv digital utbildning. Parlamentet påminner därför om att det behövs investeringar i kompetensutveckling och möjligheter till yrkesutveckling för lärare överallt i Europa, så att det säkerställs, inte bara att de har digitala färdigheter utan också att de kan lära ut dem åt andra. Parlamentet påpekar värdet av rörlighet för lärare och kunskapsdelning, eftersom de är viktiga verktyg i detta sammanhang, och uppmanar kommissionen att ytterligare stödja sådan verksamhet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att krisen påverkat olika utbildningssektorer i olika stor utsträckning, i och med att institutioner för högre utbildning ofta klarat sig bättre, tack vare sin befintliga infrastruktur, sina resurser och sin erfarenhet av digitala verktyg. Parlamentet framhåller att avbrotten i förskoleverksamheten, skolutbildningen, yrkesutbildningen, vuxenutbildningen och den informella utbildningen har varit mera kännbara och vill därför att man ska göra mera för att få till stånd effektivt distanslärande inom dessa sektorer. Parlamentet påminner om att här behövs det lämpligt ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att insamla, bedöma och offentliggöra uppgifter från medlemsstaterna om hur pandemin påverkat inlärarnas deltagande i distansundervisning, varvid tyngdpunkten särskilt ska förläggas till sådana fall där deltagandet omöjliggjorts till följd av brist på digitala resurser. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att samla in uppgifter om lärarnas digitala färdigheter i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar med bestörtning att klyftorna i fråga om digital utbildning har förvärrat de befintliga jämlikhetsbristerna – både mellan och inom medlemsstaterna – och fått oproportionerliga konsekvenser för personer som redan var missgynnade, socialt och ekonomiskt sett eller i andra hänseenden, studerande med inlärningssvårigheter, liksom personer från andra utsatta grupper och minoritetsgrupper. Parlamentet betonar att utjämnandet av den digitala klyftan måste bli en omedelbar prioritet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att skolor och andra utbildningsanstalter spelar en livsviktig roll i samhället, till exempel genom att erbjuda regelbundna måltider och själavårdsstöd. Parlamentet framhåller nedstängningsåtgärdernas negativa effekter för de studerandes psykiska hälsa och välbefinnande, i förening med den stress som kommit att omge bedömningen och betygssättningen av eleverna, samt med isoleringen från kamraterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar därför de insatser som gjorts av yrkesfolk inom utbildningen och av medlemsstaterna för att säkerställa att den personliga undervisningen kan återupptas i en covid-19-säker miljö. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att göra det som krävs för att alla ska tillförsäkras personlig undervisning. Parlamentet understryker vilken utmaning det innebär att öppna utbildningsanstalterna på nytt och beklagar djupt bristen på samordning och utbyte av bästa praxis på europeisk nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att nära samarbeta för att minimera hälsoriskerna för personal och inlärare och maximera möjligheterna till fortsatt personlig undervisning. Parlamentet anser samtidigt att utbildningsanstalterna, i händelse av en ny nedstängning, måste utrustas för att kunna erbjuda digitalt lärande av god kvalitet åt alla inlärare och att åtgärda frågor om psykisk hälsa och välbefinnande i samarbete med föräldrar och andra relevanta berörda parter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att social och utbildningsmässig ojämlikhet ofta slår rot i tidig barndom och tenderar att breddas genom vuxenlivet eftersom lägre utbildningsnivå vanligtvis medför sämre sysselsättningsutsikter, vilket i sin tur tenderar att minska tillgången till arbetsplatsbaserad fortbildning och utvecklingsmöjligheter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är oroat över de ojämna nivåerna av digital analfabetism som framhävts av krisen, med många människor som har svårigheter med frågor om grundläggande dataskydd på nätet, it-säkerhet och informationskunnighet. Parlamentet framhåller vilken särskild utmaning som desinformation och falska nyheter här innebär. Parlamentet poängterar hur viktigt det är med utlärning av grundläggande färdigheter i digital kompetens och informationskunnighet med hjälp av ett tillvägagångssätt som verkligen grundar sig på livslångt lärande, och understryker att äldre personer och personer från missgynnade grupper måste få bättre tillgång till undervisning i digitala färdigheter. Parlamentet efterlyser storskaliga europeiska initiativ till förmån för digital kompetens, vilka ska förankras i den reviderade handlingsplanen för digital utbildning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att den främsta lärdomen från krisen är att inkludering och lika möjligheter, både i termer av tillgång och kvalitet, måste stå i centrum för unionens framtida utbildningspolitik. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker att krisen har påvisat behovet av en samskapande flerpartsstrategi för utbildningspolitiken, där lärare, utbildare, inlärare, tillhandahållare av icke-formell utbildning, föräldrar, företag, det civila samhället, fackföreningar och lokala myndigheter medverkar vid såväl utformning som tillhandahållande. Parlamentet påminner om att lärande äger rum i såväl formella som informella och icke-formella miljöer, och att politiken måste vara inriktad på detta mångsidiga tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är övertygat om att krisen ger möjlighet till ingående reflexion kring utbildningspolitikens framtida inriktning och dess ställning inom återhämtningsarbetet efter pandemin i bredare bemärkelse. Parlamentet understryker vilken central roll utbildningen spelar med tanke på den gröna och digitala omställningen. Parlamentet påminner om att i den europeiska gröna given erkänns skolornas, utbildningsinstitutionernas och universitetens viktiga roll som förändringsdrivkraft. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser dessutom att nu är det på plats dels med ett omtänk och en modernisering av läroplaner och inlärningsmetoder, dels med ett snabbare förändringstempo. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta till sig digitalisering och innovation och på ett smart, elevcentrerat sätt i sina utbildningssystem bygga in ny och framväxande teknik, såsom artificiell intelligens, blockkedjeteknik, lösningar för adaptivt lärande och spelifiering. Parlamentet understryker att man måste undersöka hur den innovativa tekniken påverkar utbildningen och främja exempel på bästa praxis på EU-nivå. Parlamentet påminner om vikten av de rättsliga och etiska principer som ligger till grund för immateriella rättigheter i samband med digitalt utbildningsinnehåll. Parlamentet betonar att användningen av digital teknik bör byggas in i utbildningen från en så tidig ålder som möjligt, under vederbörlig uppsikt från vuxna personers och yrkesfolks sida och med striktaste tänkbara normer för dataskydd och upphovsrättsligt skydd. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att inget kan ersätta den direkta växelverkan mellan lärare och inlärare samt att förvärvet av social kompetens och sociala färdigheter kan säkerställas endast med hjälp av personlig undervisning. Parlamentet anser därför att fastän pandemin sannolikt kommer att medföra en övergång till en mera hybridbetonad undervisningsmodell, där personlig klassrumsundervisning förenas med lösningar för e-lärande, måste dock personlig undervisning stå i centrum för all utbildning. Parlamentet erinrar om vikten av att studera humaniora, och anser att sådana studier är väsentliga, i och med att de kompletterar naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik samt entreprenörsfärdigheter. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att bättre samarbete och samordning mellan medlemsstaterna, liksom en mer ambitiös unionspolitik för utbildning, skulle ha gjort insatserna mot covid-19-krisen mer effektiva, och uppmanar med kraft unionen att spela en mer aktivt samordnande roll längre fram. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att föreslå en djärv politisk ram för framtidens europeiska utbildningspolitik, som omvandlar det europeiska utbildningsområdet från en abstrakt vision baserad på svepande principer till ett konkret arbetsprogram med en uppsättning mätbara mål, däribland att förverkliga det automatiska ömsesidiga erkännandet av kvalifikationer, examensbevis och studieperioder utomlands senast 2025 i unionen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta ett motsvarande djärvt grepp på den uppgraderade handlingsplanen för digital utbildning, och övergå från en samling lösryckta åtgärder till en fullskalig strategi för digitala färdigheter och utbildning. Parlamentet håller fast vid att kommissionen aktivt ska låta parlamentet medverka under alla skeden av uppläggningen av politiken. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet håller fast vid att framtidens europeiska utbildningspolitik måste byggas upp kring en gemensam politisk ram som säkerställer att de relevanta politiska initiativen såsom den europeiska kompetensagendan, det europeiska området för utbildning, handlingsplanen för digital utbildning, ungdomsgarantin och barngarantin, kompletterar varandra och stöder tydliga mål inom den övergripande politiken. Parlamentet anser att utbildningsdimensionen bör ingå i dialogen med medborgarna, exempelvis inom ramen för den kommande konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar att betydligt större framsteg gjorts mot det europeiska området för högre utbildning än inom liknande processer i andra utbildningssektorer. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att inrikta större insatser mot andra utbildningssektorer, i synnerhet förskoleverksamheten, skolutbildningen, vuxenutbildningen och yrkesutbildningen, genom synsättet om livslångt lärande. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att Erasmus+-programmet är det primära finansieringsinstrumentet för att stödja uppbyggnaden av det europeiska utbildningsområdet. Parlamentet understryker att verktyg som utvecklats med stöd från Erasmus+ är värdefulla för framtagningen och delningen av undervisningsresurser, till exempel genom e-Twinning, samt för utvecklingen av utbildningsmoduler för lärare, till exempel genom School Education Gateway. Parlamentet anser att sådana verktyg bör uppgraderas, få bättre finansiering och aktivt främjas inom utbildningsväsendet, för att de ska kunna få distansundervisning och distanslärande att framstå som något i verklig särklass. Parlamentet påminner om sitt stöd till att Erasmus+-programmet med hjälp av virtuella inlärnings- och samarbetsverktyg ska komplettera rörligheten men inte ersätta den. Parlamentet påpekar det värdefulla bidraget från en rad utbildningsanknutna pilotprojekt och förberedande åtgärder som föreslagits av parlamentet och vill att framgångsrika pilotprojekt och förberedande åtgärder tas med i olika strategier och program. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar dessutom det bidrag som yrkeskunskapscentrumen, initiativet DiscoverEU och initiativet med Europauniversitet kan ge till det europeiska utbildningsområdet. Parlamentet beklagar dock djupt att kommissionens förslag från maj 2020 till reviderad flerårig budgetram, vars anslag ytterligare minskades av Europeiska rådet i juli 2020, resulterar i att Erasmus+-programmet saknar den finansiering som krävs för att dessa flaggskeppsinitiativ ska kunna genomföras utan att det påverkar centrala delar av programmet, i synnerhet utvidgningen av möjligheterna till rörlighet i utbildningssyfte och arbetet med att göra programmet mer inkluderande. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att en rad av unionens finansieringsprogram kan stödja utbildningspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera riktade investeringar i digital infrastruktur och digital utrustning för utbildningsanstalter och inlärare för att möjliggöra distansstudier och nätbaserat lärande, och därvid särskilt uppmärksamma frågor om digitala komponenter och tillgång till internet i avlägsna områden och på landsbygden. Parlamentet understryker att Fonden för ett sammanlänkat Europa, faciliteten för återhämtning och resiliens och Europeiska regionala utvecklingsfonden bör användas för detta ändamål. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker att utbildningssystem med god kvalitet lägger grunden för EU:s globala konkurrenskraft och påminner om att välfungerande utbildningssystem kräver höga nivåer av offentliga investeringar. Parlamentet framhåller här att ambitiös politik utan motsvarande finansiering saknar trovärdighet. Parlamentet beklagar djupt att bland de program som blivit föremål för budgetnedskärningar i den politiska överenskommelsen om nästa fleråriga budgetram som ingicks vid Europeiska rådets möte i juli märks just sådana program som stöder utbildningspolitik – i synnerhet Erasmus+, Horisont Europa och Europeiska socialfonden+. Parlamentet yrkar än en gång på en tredubblad budget för Erasmus+ i förhållande till den fleråriga budgetramen 2014–2020. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ambitiöst använda tillbudsstående medel i återhämtningsplanen till investeringar i utbildning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsevärt öka de offentliga utläggen för utbildning. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  EUT C 428, 13.12.2017, s. 10.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2018)0485.

(4)  EUT C 28, 27.1.2020, s. 8.

(5)  Brookings Institution, april 2020.

(6)  Index för digital ekonomi och digitalt samhälle 2019.

---

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/157 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/157

---

P9_TA(2020)0283

Kommissionens skyldigheter på området för ömsesidighet i fråga om viseringar i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) 2018/1806

Europaparlamentets resolution av den 22 oktober 2020 om kommissionens skyldigheter på området för ömsesidighet i fråga om viseringar i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) 2018/1806 (2020/2605(RSP))

(2021/C 404/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1806 av den 14 november 2018 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (1), särskilt artikel 7 (ömsesidighetsmekanismen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1806 av den 14 november 2018 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (1), särskilt artikel 7 (ömsesidighetsmekanismen),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 mars 2017 om kommissionens skyldigheter på området för ömsesidighet i fråga om viseringar i enlighet med artikel 1.4 i förordning (EG) nr 539/2001 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 mars 2017 om kommissionens skyldigheter på området för ömsesidighet i fråga om viseringar i enlighet med artikel 1.4 i förordning (EG) nr 539/2001 (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden om icke-ömsesidiga situationer av den 12 april 2016 (COM(2016)0221), 13 juli 2016 (COM(2016)0481), 21 december 2016 (COM(2016)0816), 2 maj 2017 (COM(2017)0227), 20 december 2017 (COM(2017)0813) och 19 december 2018 (COM(2018)0855) samt kommissionens senaste meddelande av den 23 mars 2020Lägesrapport om den icke-ömsesidiga situationen när det gäller viseringspolitik (COM(2020)0119), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden om icke-ömsesidiga situationer av den 12 april 2016 (COM(2016)0221), 13 juli 2016 (COM(2016)0481), 21 december 2016 (COM(2016)0816), 2 maj 2017 (COM(2017)0227), 20 december 2017 (COM(2017)0813) och 19 december 2018 (COM(2018)0855) samt kommissionens senaste meddelande av den 23 mars 2020Lägesrapport om den icke-ömsesidiga situationen när det gäller viseringspolitik (COM(2020)0119),

| — | med beaktande av artikel 17 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 80, 265 och 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 80, 265 och 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av den debatt om skyldigheter när det gäller ömsesidighet i fråga om viseringar som parlamentet höll den 19 oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den debatt om skyldigheter när det gäller ömsesidighet i fråga om viseringar som parlamentet höll den 19 oktober 2020,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om skyldigheter när det gäller ömsesidighet i fråga om viseringar i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) 2018/1806 (O-000049/2020 – B9-0022/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om skyldigheter när det gäller ömsesidighet i fråga om viseringar i enlighet med artikel 7 i förordning (EU) 2018/1806 (O-000049/2020 – B9-0022/2020),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kriteriet om ömsesidighet i fråga om viseringar är ett av de vägledande kriterierna för EU:s viseringspolitik, och det uppfattas normalt så att EU-medborgare bör omfattas av samma villkor när de reser till ett tredjeland som medborgare i det tredjelandet är underställda när de reser till EU. |
| --- | --- |

A.

Kriteriet om ömsesidighet i fråga om viseringar är ett av de vägledande kriterierna för EU:s viseringspolitik, och det uppfattas normalt så att EU-medborgare bör omfattas av samma villkor när de reser till ett tredjeland som medborgare i det tredjelandet är underställda när de reser till EU.

| B. | Syftet med ömsesidighetsmekanismen för visering är att uppnå sådan ömsesidighet. EU:s viseringspolitik medger inte att enskilda medlemsstater inför viseringskrav för tredjelandsmedborgare om det berörda landet finns med på förteckningen i bilaga II till förordning (EU) 2018/1806 (länder vars medborgare inte behöver visum för kortare vistelser). |
| --- | --- |

B.

Syftet med ömsesidighetsmekanismen för visering är att uppnå sådan ömsesidighet. EU:s viseringspolitik medger inte att enskilda medlemsstater inför viseringskrav för tredjelandsmedborgare om det berörda landet finns med på förteckningen i bilaga II till förordning (EU) 2018/1806 (länder vars medborgare inte behöver visum för kortare vistelser).

| C. | Ömsesidighetsmekanismen reviderades 2013, med parlamentet som medlagstiftare, eftersom den behövde anpassas till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande och Europeiska unionens domstols rättspraxis rörande rättsliga grunder i sekundärrätten och ”så att det blir möjligt för unionen att reagera på ett solidariskt sätt om ett tredjeland som anges i bilaga II till förordning (EG) nr 539/2001 tillämpar viseringskrav för medborgarna i åtminstone en medlemsstat” (skäl 1 i förordning (EU) nr 1289/2013). |
| --- | --- |

C.

Ömsesidighetsmekanismen reviderades 2013, med parlamentet som medlagstiftare, eftersom den behövde anpassas till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande och Europeiska unionens domstols rättspraxis rörande rättsliga grunder i sekundärrätten och ”så att det blir möjligt för unionen att reagera på ett solidariskt sätt om ett tredjeland som anges i bilaga II till förordning (EG) nr 539/2001 tillämpar viseringskrav för medborgarna i åtminstone en medlemsstat” (skäl 1 i förordning (EU) nr 1289/2013).

| D. | Ömsesidighetsmekanismen omfattar ett förfarande som inleds med en situation där icke-ömsesidighet råder, med exakta tidsramar och åtgärder som ska vidtas i syfte att få slut på den icke-ömsesidiga situationen. Förfarandet innebär att allt hårdare åtgärder efter hand vidtas gentemot det berörda tredjelandet och det sista steget är att undantaget från viseringskravet för alla medborgare i ett berört tredjeland upphävs (”andra fasen av tillämpningen av ömsesidighetsmekanismen”). |
| --- | --- |

D.

Ömsesidighetsmekanismen omfattar ett förfarande som inleds med en situation där icke-ömsesidighet råder, med exakta tidsramar och åtgärder som ska vidtas i syfte att få slut på den icke-ömsesidiga situationen. Förfarandet innebär att allt hårdare åtgärder efter hand vidtas gentemot det berörda tredjelandet och det sista steget är att undantaget från viseringskravet för alla medborgare i ett berört tredjeland upphävs (”andra fasen av tillämpningen av ömsesidighetsmekanismen”).

| E. | ”I syfte att säkerställa en lämplig medverkan av Europaparlamentet och rådet i den andra fasen av tillämpningen av ömsesidighetsmekanismen, med tanke på den särskilt känsliga politiska arten av upphävandet av undantaget från viseringskravet för alla medborgare i ett tredjeland som ingår i förteckningen i bilaga II [till förordning (EG) nr 539/2001] samt dess övergripande konsekvenser för medlemsstaterna, de länder som deltar i Schengensamarbetet och unionen själv, särskilt för deras yttre förbindelser och Schengenområdets övergripande funktion, [har] befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) [delegerats] till kommissionen med avseende på vissa delar av ömsesidighetsmekanismen”, inbegripet upphävandet av undantaget från viseringskravet för alla medborgare i det berörda tredjelandet. |
| --- | --- |

E.

”I syfte att säkerställa en lämplig medverkan av Europaparlamentet och rådet i den andra fasen av tillämpningen av ömsesidighetsmekanismen, med tanke på den särskilt känsliga politiska arten av upphävandet av undantaget från viseringskravet för alla medborgare i ett tredjeland som ingår i förteckningen i bilaga II [till förordning (EG) nr 539/2001] samt dess övergripande konsekvenser för medlemsstaterna, de länder som deltar i Schengensamarbetet och unionen själv, särskilt för deras yttre förbindelser och Schengenområdets övergripande funktion, [har] befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) [delegerats] till kommissionen med avseende på vissa delar av ömsesidighetsmekanismen”, inbegripet upphävandet av undantaget från viseringskravet för alla medborgare i det berörda tredjelandet.

| F. | ”Europaparlamentet eller rådet får besluta att återkalla delegeringen” (artikel 290.2 a i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

F.

”Europaparlamentet eller rådet får besluta att återkalla delegeringen” (artikel 290.2 a i EUF-fördraget).

| G. | En delegerad akt ”får träda i kraft endast om Europaparlamentet eller rådet inte har gjort några invändningar inom den tidsfrist som anges i lagstiftningsakten” (artikel 290.2 b i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

G.

En delegerad akt ”får träda i kraft endast om Europaparlamentet eller rådet inte har gjort några invändningar inom den tidsfrist som anges i lagstiftningsakten” (artikel 290.2 b i EUF-fördraget).

| H. | Kommissionen väckte talan vid Europeiska unionens domstol angående valet av delegerade akter i andra fasen av tillämpningen av ömsesidighetsmekanismen. Domstolen ansåg dock att lagstiftarens val var korrekt (mål C-88/14). |
| --- | --- |

H.

Kommissionen väckte talan vid Europeiska unionens domstol angående valet av delegerade akter i andra fasen av tillämpningen av ömsesidighetsmekanismen. Domstolen ansåg dock att lagstiftarens val var korrekt (mål C-88/14).

| I. | Mekanismen ålägger därigenom klart och tydligt parlamentet och rådet respektive kommissionen skyldigheter och ansvar i de olika faserna av ömsesidighetsmekanismen. |
| --- | --- |

I.

Mekanismen ålägger därigenom klart och tydligt parlamentet och rådet respektive kommissionen skyldigheter och ansvar i de olika faserna av ömsesidighetsmekanismen.

| J. | Det som avses är således en fråga om solidaritet mellan EU:s medlemsstater liksom en institutionell fråga, eftersom parlamentet och rådet för närvarande har fråntagits sin befogenhet avseende ”en lämplig medverkan [...] i den andra fasen av tillämpningen av ömsesidighetsmekanismen”. |
| --- | --- |

J.

Det som avses är således en fråga om solidaritet mellan EU:s medlemsstater liksom en institutionell fråga, eftersom parlamentet och rådet för närvarande har fråntagits sin befogenhet avseende ”en lämplig medverkan [...] i den andra fasen av tillämpningen av ömsesidighetsmekanismen”.

| K. | Kommissionen bör inte lämnas i en situation där dess fördröjningar och ovilja att genomföra EU:s lagstiftning skulle kunna leda till att dess trovärdighet som fördragens väktare försvagas, utan man måste påminna kommissionen om dess institutionella och rättsliga skyldigheter. |
| --- | --- |

K.

Kommissionen bör inte lämnas i en situation där dess fördröjningar och ovilja att genomföra EU:s lagstiftning skulle kunna leda till att dess trovärdighet som fördragens väktare försvagas, utan man måste påminna kommissionen om dess institutionella och rättsliga skyldigheter.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen enligt lag är skyldig att anta en delegerad akt – som tillfälligt häver viseringslättnaden för medborgare i de tredjeländer som inte har hävt viseringskravet för medborgare i vissa medlemsstater – inom en period av 24 månader från den dag då de aktuella underrättelserna offentliggjordes, en period som löpte ut den 12 april 2016. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, på grundval av artikel 265 i EUF-fördraget, anta den nödvändiga delegerade akten senast inom två månader efter antagandet av denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, Europeiska rådet, rådet och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT L 303, 28.11.2018, s. 39.

(2)  EUT C 263, 25.7.2018, s. 2.

---

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/159 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/159

---

P9_TA(2020)0284

Sysselsättning och socialpolitik i euroområdet 2020

Europaparlamentets resolution av den 22 oktober 2020 om sysselsättning och socialpolitik i euroområdet 2020 (2020/2079(INI))

(2021/C 404/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 5 och 6.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 5 och 6.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 4, 6, 9, 145, 148, 149, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 158, 165, 166, 168, 174 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 4, 6, 9, 145, 148, 149, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 158, 165, 166, 168, 174 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (1),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel IV (Solidaritet), och direktiv 2000/43/EG (direktivet om likabehandling oavsett ras), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt kapitel IV (Solidaritet), och direktiv 2000/43/EG (direktivet om likabehandling oavsett ras),

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 1, 3, 4, 5, 8, 10 och 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 1, 3, 4, 5, 8, 10 och 13,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/672 av den 19 maj 2020 om inrättande av ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av covid-19-utbrottet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/672 av den 19 maj 2020 om inrättande av ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av covid-19-utbrottet (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/559 av den 23 april 2020 om ändring av förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller införandet av särskilda åtgärder för att hantera covid-19-utbrottet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/559 av den 23 april 2020 om ändring av förordning (EU) nr 223/2014 vad gäller införandet av särskilda åtgärder för att hantera covid-19-utbrottet (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 april 2020Insatser mot coronaviruset – Utnyttja varje tillgänglig euro på alla sätt som går för att skydda liv och försörjning (COM(2020)0143), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 april 2020Insatser mot coronaviruset – Utnyttja varje tillgänglig euro på alla sätt som går för att skydda liv och försörjning (COM(2020)0143),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativ mot effekter av coronavirus) (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 mars 2020En samordnad ekonomisk reaktion på Covid-19-utbrottet (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 mars 2020En samordnad ekonomisk reaktion på Covid-19-utbrottet (COM(2020)0112),

| — | med beaktande av det gemensamma forskningscentrumets tekniska rapport The COVID confinement measures and EU labour markets som offentliggjordes 2020 och särskilt dess analys av de senaste tillgängliga bevisen för mönstren för distansarbete i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma forskningscentrumets tekniska rapport The COVID confinement measures and EU labour markets som offentliggjordes 2020 och särskilt dess analys av de senaste tillgängliga bevisen för mönstren för distansarbete i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 juni 2019En fördjupad europeisk ekonomisk och monetär union: Bedömning av läget fyra år efter de fem ordförandenas rapport – Europeiska kommissionens bidrag till eurotoppmötet den 21 juni 2019 (COM(2019)0279), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 juni 2019En fördjupad europeisk ekonomisk och monetär union: Bedömning av läget fyra år efter de fem ordförandenas rapport – Europeiska kommissionens bidrag till eurotoppmötet den 21 juni 2019 (COM(2019)0279),

| — | med beaktande av de fem ordförandenas rapport av den 22 juni 2015Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fem ordförandenas rapport av den 22 juni 2015Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Europeiska planeringsterminen 2020 – Landsspecifika rekommendationer (COM(2020)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Europeiska planeringsterminen 2020 – Landsspecifika rekommendationer (COM(2020)0500),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten (COM(2020)0123) och rådets därpå följande beslut den 23 mars 2020 om detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten (COM(2020)0123) och rådets därpå följande beslut den 23 mars 2020 om detta,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 26 februari 2020 om rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2020)0070), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 26 februari 2020 om rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2020)0070),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 22 november 2017 till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2017)0677) och parlamentets ståndpunkt av den 19 april 2018 om samma ämne (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 22 november 2017 till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2017)0677) och parlamentets ståndpunkt av den 19 april 2018 om samma ämne (5),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/1181 av den 8 juli 2019 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2019/1181 av den 8 juli 2019 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 december 2019 om den årliga strategin för hållbar tillväxt 2020 (COM(2019)0650), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 december 2019 om den årliga strategin för hållbar tillväxt 2020 (COM(2019)0650),

| — | med beaktande av utkastet till gemensam sysselsättningsrapport från kommissionen och rådet av den 17 december 2019 som är ett följedokument till meddelandet om den årliga strategin för hållbar tillväxt 2020 (COM(2019)0653), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till gemensam sysselsättningsrapport från kommissionen och rådet av den 17 december 2019 som är ett följedokument till meddelandet om den årliga strategin för hållbar tillväxt 2020 (COM(2019)0653),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 17 december 2019 till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet (COM(2019)0652), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 17 december 2019 till rådets rekommendation om den ekonomiska politiken i euroområdet (COM(2019)0652),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 17 december 2019Rapport om förvarningsmekanismen 2020 (COM(2019)0651), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 17 december 2019Rapport om förvarningsmekanismen 2020 (COM(2019)0651),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2019Om 2020 års utkast till budgetplaner: samlad bedömning (COM(2019)0900), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2019Om 2020 års utkast till budgetplaner: samlad bedömning (COM(2019)0900),

| — | med beaktande av de politiska riktlinjerna för kommissionen 2019–2024 En ambitiösare union: Min agenda för Europa, av kommissionens ordförande Ursula von der Leyen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de politiska riktlinjerna för kommissionen 2019–2024 En ambitiösare union: Min agenda för Europa, av kommissionens ordförande Ursula von der Leyen,

| — | med beaktande av tillkännagivandet av Europeiska kommissionens ordförande, Ursula von der Leyen i ”En ambitiösare union – Min agenda för Europa – Politiska riktlinjer för nästa Europeiska kommission, 2019–2024”: För att stödja alla barn som behöver det kommer jag att skapa den europeiska barngarantin, som bygger på en idé från Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tillkännagivandet av Europeiska kommissionens ordförande, Ursula von der Leyen i ”En ambitiösare union – Min agenda för Europa – Politiska riktlinjer för nästa Europeiska kommission, 2019–2024”: För att stödja alla barn som behöver det kommer jag att skapa den europeiska barngarantin, som bygger på en idé från Europaparlamentet,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017En europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2017)0250), särskilt princip 11 om stärkande av vikten av att främja barns rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017En europeisk pelare för sociala rättigheter (COM(2017)0250), särskilt princip 11 om stärkande av vikten av att främja barns rättigheter,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2020Demografiska utmaningar – vägen framåt (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2020Demografiska utmaningar – vägen framåt (7),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juni 2011 om möjligheten att förena arbete och familjeliv i samband med demografiska förändringar (11841/11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juni 2011 om möjligheten att förena arbete och familjeliv i samband med demografiska förändringar (11841/11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (COM(2017)0252),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets delegerade förordning (EU) nr 480/2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets delegerade förordning (EU) nr 480/2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (8),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets rekommendation av den 13 mars 2018 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (COM(2018)0132), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets rekommendation av den 13 mars 2018 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (COM(2018)0132),

| — | med beaktande av kommissionens paket om sociala investeringar från 2013, med detaljerad information i dess meddelande Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens paket om sociala investeringar från 2013, med detaljerad information i dess meddelande Sociala investeringar till stöd för tillväxt och sammanhållning – inklusive genomförandet av Europeiska socialfonden 2014–2020 (COM(2013)0083),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 april 2011En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173) och av dess efterföljande genomförande- och utvärderingsrapporter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 april 2011En EU-ram för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2011)0173) och av dess efterföljande genomförande- och utvärderingsrapporter,

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (10),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 26 april 2017Taking stock of the 2013 Recommendation on ”Investing in children: breaking the cycle of disadvantage SWD(2017)0258), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 26 april 2017Taking stock of the 2013 Recommendation on ”Investing in children: breaking the cycle of disadvantage SWD(2017)0258),

| — | med beaktande av kommissionens strategiska åtagande för jämställdhet 2016–2019 och europeiska jämställdhetspakten 2011–2020 och rådets slutsatser om detta av den 7 mars 2011 (11) och kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategiska åtagande för jämställdhet 2016–2019 och europeiska jämställdhetspakten 2011–2020 och rådets slutsatser om detta av den 7 mars 2011 (11) och kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 29 maj 2013Barcelonamålen: Utveckling av barnomsorgen i Europa för en hållbar och inkluderande tillväxt (COM(2013)0322), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 29 maj 2013Barcelonamålen: Utveckling av barnomsorgen i Europa för en hållbar och inkluderande tillväxt (COM(2013)0322),

| — | med beaktande av barnomsorgsmålen för 2002 års Barcelonaprocess om att barnomsorg skulle tillhandahållas för minst 90 % av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för minst 33 % av barnen under tre års ålder senast 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av barnomsorgsmålen för 2002 års Barcelonaprocess om att barnomsorg skulle tillhandahållas för minst 90 % av barnen mellan tre år och den obligatoriska skolåldern och för minst 33 % av barnen under tre års ålder senast 2010,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 oktober 2016Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga efter tre år (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 oktober 2016Ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga efter tre år (COM(2016)0646),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016Stärkta europeiska investeringar för tillväxt och sysselsättning – Andra etappen av Europeiska fonden för strategiska investeringar och en ny europeisk yttre investeringsplan (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 september 2016Stärkta europeiska investeringar för tillväxt och sysselsättning – Andra etappen av Europeiska fonden för strategiska investeringar och en ny europeisk yttre investeringsplan (COM(2016)0581),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa – Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa – Samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016)0381),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Europeisk kompetensagenda för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Europeisk kompetensagenda för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (COM(2020)0274),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2016Europeisk agenda för delningsekonomin (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2016Europeisk agenda för delningsekonomin (COM(2016)0356),

| — | med beaktande av paketet om cirkulär ekonomi (direktiven (EU) 2018/849 (12), (EU) 2018/850 (13), (EU) 2018/851 (14) och (EU) 2018/852 (15)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av paketet om cirkulär ekonomi (direktiven (EU) 2018/849 (12), (EU) 2018/850 (13), (EU) 2018/851 (14) och (EU) 2018/852 (15)),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juni 2016Europa investerar igen – Utvärdering av investeringsplanen för Europa (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juni 2016Europa investerar igen – Utvärdering av investeringsplanen för Europa (COM(2016)0359),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 16 februari 2012En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärbara pensioner (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 16 februari 2012En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärbara pensioner (COM(2012)0055),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 oktober 2009Solidaritet i hälsa: att minska ojämlikhet i hälsa i EU (COM(2009)0567), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 oktober 2009Solidaritet i hälsa: att minska ojämlikhet i hälsa i EU (COM(2009)0567),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2015 om främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivande faktor för ekonomisk och social utveckling i Europa (15071/15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2015 om främjandet av den sociala ekonomin som en viktig drivande faktor för ekonomisk och social utveckling i Europa (15071/15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2019 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2019 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2019 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: sysselsättning och sociala aspekter i den årliga tillväxtöversikten 2019 (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om utbildning i den digitala eran: utmaningar, möjligheter och lärdomar för utformningen av EU:s politik (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om utbildning i den digitala eran: utmaningar, möjligheter och lärdomar för utformningen av EU:s politik (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om olika sätt att återintegrera arbetstagare efter skada eller sjukdom i sysselsättning av hög kvalitet (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om olika sätt att återintegrera arbetstagare efter skada eller sjukdom i sysselsättning av hög kvalitet (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 om bekämpning av ojämlikhet som ett sätt att stimulera sysselsättning och tillväxt (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2017 om bekämpning av ojämlikhet som ett sätt att stimulera sysselsättning och tillväxt (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om minimiinkomstpolitik som ett sätt att bekämpa fattigdom (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2017 om minimiinkomstpolitik som ett sätt att bekämpa fattigdom (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om en ny kompetensagenda för Europa (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om en ny kompetensagenda för Europa (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (24),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 2 februari 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett europeiskt forum för att förbättra samarbetet när det gäller att förebygga och motverka odeklarerat arbete (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 2 februari 2016 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett europeiskt forum för att förbättra samarbetet när det gäller att förebygga och motverka odeklarerat arbete (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 (26),

| — | med beaktande av OECD:s och kommissionens initiativ State of Health in the EU och den tillhörande rapporten Health at a glance: Europe 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s och kommissionens initiativ State of Health in the EU och den tillhörande rapporten Health at a glance: Europe 2018,

| — | med beaktande av kommissionens rapport 2018 om pensioners tillräcklighet: inkomsternas nuvarande och framtida tillräcklighet under ålderdomen i EU, som offentliggjordes den 26 april 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport 2018 om pensioners tillräcklighet: inkomsternas nuvarande och framtida tillräcklighet under ålderdomen i EU, som offentliggjordes den 26 april 2018,

| — | med beaktande av kommissionens åldranderapport från 2018 med ekonomiska och budgetmässiga beräkningar för EU:s medlemsstater (2016–2070), som offentliggjordes den 28 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens åldranderapport från 2018 med ekonomiska och budgetmässiga beräkningar för EU:s medlemsstater (2016–2070), som offentliggjordes den 28 maj 2018,

| — | med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan och Turinprocessen, som inleddes 2014 och som syftar till att stärka den europeiska sociala stadgans fördragssystem inom Europarådet och i dess förhållande till EU-lagstiftningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den reviderade europeiska sociala stadgan och Turinprocessen, som inleddes 2014 och som syftar till att stärka den europeiska sociala stadgans fördragssystem inom Europarådet och i dess förhållande till EU-lagstiftningen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om att minska ojämlikhet i hälsa i EU (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om att minska ojämlikhet i hälsa i EU (27),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om EU:s folkhälsostrategi efter covid-19 (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om EU:s folkhälsostrategi efter covid-19 (28),

| — | med beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning (september 2015) i samband med Europeiska unionens inledande rapport till kommittén (juni 2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning (september 2015) i samband med Europeiska unionens inledande rapport till kommittén (juni 2014),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (likabehandlingsdirektivet) (29), och av artikel 141 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1992) om principen om lika lön för kvinnor och män för lika arbete eller likvärdigt arbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (likabehandlingsdirektivet) (29), och av artikel 141 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1992) om principen om lika lön för kvinnor och män för lika arbete eller likvärdigt arbete,

| — | med beaktande av kommissionens rapport om jämställdhet mellan kvinnor och män 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om jämställdhet mellan kvinnor och män 2014,

| — | med beaktande av EU:s ungdomsstrategi för 2019–2027, som bygger på rådets resolution av den 26 november 2018, och Europa 2020-målet att minska andelen ungdomar som slutar skolan i förtid till mindre än 10 %, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s ungdomsstrategi för 2019–2027, som bygger på rådets resolution av den 26 november 2018, och Europa 2020-målet att minska andelen ungdomar som slutar skolan i förtid till mindre än 10 %,

| — | med beaktande av kommissionens genomförbarhetsstudie om en barngaranti – slutrapport från mars 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförbarhetsstudie om en barngaranti – slutrapport från mars 2020,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2017 från april 2017 Ungdomsarbetslösheten – har EU:s politik gjort någon skillnad?, En bedömning av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 5/2017 från april 2017 Ungdomsarbetslösheten – har EU:s politik gjort någon skillnad?, En bedömning av ungdomsgarantin och sysselsättningsinitiativet för unga,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Stöd till ungdomssysselsättning: en väg till jobb för nästa generation (COM(2020)0276), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 juli 2020Stöd till ungdomssysselsättning: en väg till jobb för nästa generation (COM(2020)0276),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (den europeiska rättsakten om tillgänglighet) (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (den europeiska rättsakten om tillgänglighet) (30),

| — | med beaktande av kommissionens ekonomiska vårprognos 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ekonomiska vårprognos 2020,

| — | med beaktande av en studie från Europeiska nätverket för socialpolitik In-work poverty in Europe: a study of national policies, som offentliggjordes i maj 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av en studie från Europeiska nätverket för socialpolitik In-work poverty in Europe: a study of national policies, som offentliggjordes i maj 2019,

| — | med beaktande av rådets rekommendation från 2018 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (14582/18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation från 2018 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (14582/18),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av den 20 juni 2019 om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av den 20 juni 2019 om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (31),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om europeiskt skydd av gränsöverskridande arbetare och säsongsarbetare i samband med covid-19-krisen (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om europeiskt skydd av gränsöverskridande arbetare och säsongsarbetare i samband med covid-19-krisen (32),

| — | med beaktande av kommissionens ekonomiska prognos från sommaren 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ekonomiska prognos från sommaren 2020,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Identifying Europe’s recovery needs (SWD(2020)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Identifying Europe’s recovery needs (SWD(2020)0098),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 februari 2020 om EU:s reviderade förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner (6129/20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 februari 2020 om EU:s reviderade förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner (6129/20),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0183/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0183/2020), och av följande skäl:

| A. | EU har gått in i den djupaste ekonomiska recessionen i dess historia, och den ekonomiska aktiviteten i Europa minskar ovanligt snabbt. Enligt den ekonomiska prognosen för sommaren 2020 beräknas EU:s BNP krympa med cirka 8,3 % och euroområdet med 8,7 % under 2020. |
| --- | --- |

A.

EU har gått in i den djupaste ekonomiska recessionen i dess historia, och den ekonomiska aktiviteten i Europa minskar ovanligt snabbt. Enligt den ekonomiska prognosen för sommaren 2020 beräknas EU:s BNP krympa med cirka 8,3 % och euroområdet med 8,7 % under 2020.

| B. | Covid-19-krisen gav upphov till en symmetrisk chock som påverkade alla medlemsstater, även om krisens effekter kommer att slå olika och ha en större inverkan på de mer än 109 miljoner människor som redan före pandemin riskerade att hamna i fattigdom. Krisen har satt hård press på de sociala trygghetssystemen att dämpa krisens sociala effekter och säkerställa rimliga levnadsförhållanden för alla liksom tillgång till grundläggande tjänster såsom sjukvård, utbildning och bostäder. Covid-19-krisen kommer sannolikt att öka nuvarande ojämlikheter och detta kräver en samordnad europeisk insats för att säkerställa social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

B.

Covid-19-krisen gav upphov till en symmetrisk chock som påverkade alla medlemsstater, även om krisens effekter kommer att slå olika och ha en större inverkan på de mer än 109 miljoner människor som redan före pandemin riskerade att hamna i fattigdom. Krisen har satt hård press på de sociala trygghetssystemen att dämpa krisens sociala effekter och säkerställa rimliga levnadsförhållanden för alla liksom tillgång till grundläggande tjänster såsom sjukvård, utbildning och bostäder. Covid-19-krisen kommer sannolikt att öka nuvarande ojämlikheter och detta kräver en samordnad europeisk insats för att säkerställa social och territoriell sammanhållning.

| C. | Den rådande krisen medför också en risk för att de regionala och territoriella skillnaderna ökar mellan och inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

C.

Den rådande krisen medför också en risk för att de regionala och territoriella skillnaderna ökar mellan och inom medlemsstaterna.

| D. | En effektiv samordning av den ekonomiska och sociala politiken samt hälsopolitiken i Europa med den europeiska planeringsterminen i centrum är avgörande för att dämpa krisens effekter och säkerställa en återhämtning som är ekonomiskt innovativ, socialt rättvis och ekologiskt ansvarsfull. Ett större deltagande från Europaparlamentets sida stärker den demokratiska insynen i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

D.

En effektiv samordning av den ekonomiska och sociala politiken samt hälsopolitiken i Europa med den europeiska planeringsterminen i centrum är avgörande för att dämpa krisens effekter och säkerställa en återhämtning som är ekonomiskt innovativ, socialt rättvis och ekologiskt ansvarsfull. Ett större deltagande från Europaparlamentets sida stärker den demokratiska insynen i den europeiska planeringsterminen.

| E. | Genom rådets beslut av den 23 mars 2020 aktiverades den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, vilket möjliggjorde den flexibilitet som behövdes för att vidta alla nödvändiga åtgärder till stöd för ekonomierna och hälso- och sjukvårdsystemen. Sociala investeringar är nödvändiga för att säkerställa en hållbar utveckling, fattigdomsutrotning och inkluderande samhällen. |
| --- | --- |

E.

Genom rådets beslut av den 23 mars 2020 aktiverades den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, vilket möjliggjorde den flexibilitet som behövdes för att vidta alla nödvändiga åtgärder till stöd för ekonomierna och hälso- och sjukvårdsystemen. Sociala investeringar är nödvändiga för att säkerställa en hållbar utveckling, fattigdomsutrotning och inkluderande samhällen.

| F. | Vissa politiska val och restriktiva investeringar som gjordes efter den finansiella och ekonomiska krisen fick beklagliga följder för det skydd som i vissa fall tillhandahölls av underfinansierade sociala system och hälso- och sjukvårdssystem, vilka inte kunde minska fattigdom och ojämlikhet i tillräcklig utsträckning, och förvärrade i vissa medlemsstater effekterna av pandemin. |
| --- | --- |

F.

Vissa politiska val och restriktiva investeringar som gjordes efter den finansiella och ekonomiska krisen fick beklagliga följder för det skydd som i vissa fall tillhandahölls av underfinansierade sociala system och hälso- och sjukvårdssystem, vilka inte kunde minska fattigdom och ojämlikhet i tillräcklig utsträckning, och förvärrade i vissa medlemsstater effekterna av pandemin.

| G. | Beslutsamma åtgärder och investeringar behövs för en snabb återhämtning som bör fokusera på att dämpa pandemins ekonomiska och sociala effekter, starta om den ekonomiska verksamheten, främja hållbar utveckling, den gröna omställningen, den digitala omvandlingen, och genomföra FN:s mål för hållbar utveckling, målen i den gröna given och Parisavtalet liksom principerna för den europeiska pelaren för sociala rättigheter för att uppnå effektivare och starkare välfärdsstater. |
| --- | --- |

G.

Beslutsamma åtgärder och investeringar behövs för en snabb återhämtning som bör fokusera på att dämpa pandemins ekonomiska och sociala effekter, starta om den ekonomiska verksamheten, främja hållbar utveckling, den gröna omställningen, den digitala omvandlingen, och genomföra FN:s mål för hållbar utveckling, målen i den gröna given och Parisavtalet liksom principerna för den europeiska pelaren för sociala rättigheter för att uppnå effektivare och starkare välfärdsstater.

| H. | För att dra nytta av den föreslagna faciliteten för återhämtning och resiliens bör medlemsstaterna upprätta planer för återhämtning och resiliens som bifogas deras nationella reformprogram, med beaktande av resultaten av den europeiska planeringsterminen samt nationella energi- och klimatplaner och rättvisa omställningsplaner, och rapportera om deras framsteg med genomförandet av planerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör upprätta särskilda planer för sociala framsteg med tydliga mål som anger var sociala investeringar kommer att göras och hur principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter kommer att tillämpas efter antagandet av den handlingsplan för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som aviserats av kommissionens ordförande. |
| --- | --- |

H.

För att dra nytta av den föreslagna faciliteten för återhämtning och resiliens bör medlemsstaterna upprätta planer för återhämtning och resiliens som bifogas deras nationella reformprogram, med beaktande av resultaten av den europeiska planeringsterminen samt nationella energi- och klimatplaner och rättvisa omställningsplaner, och rapportera om deras framsteg med genomförandet av planerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna bör upprätta särskilda planer för sociala framsteg med tydliga mål som anger var sociala investeringar kommer att göras och hur principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter kommer att tillämpas efter antagandet av den handlingsplan för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som aviserats av kommissionens ordförande.

| I. | Socialt hållbara reformer är sådana som bygger på solidaritet, integration, social rättvisa, en rättvis fördelning av rikedom, jämställdhet, ett högkvalitativt offentligt utbildningssystem för alla, sysselsättning av god kvalitet och hållbar tillväxt – en modell som säkerställer jämställdhet och socialt skydd, ger utsatta grupper inflytande, ökar deltagande och medborgarskap samt förbättrar levnadsstandarden för alla medborgare. Stärkta sociala trygghetssystem är avgörande för kampen mot fattigdom och ojämlikhet, och även för att stödja inkluderande och hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

I.

Socialt hållbara reformer är sådana som bygger på solidaritet, integration, social rättvisa, en rättvis fördelning av rikedom, jämställdhet, ett högkvalitativt offentligt utbildningssystem för alla, sysselsättning av god kvalitet och hållbar tillväxt – en modell som säkerställer jämställdhet och socialt skydd, ger utsatta grupper inflytande, ökar deltagande och medborgarskap samt förbättrar levnadsstandarden för alla medborgare. Stärkta sociala trygghetssystem är avgörande för kampen mot fattigdom och ojämlikhet, och även för att stödja inkluderande och hållbar tillväxt.

| J. | Enligt det medföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Identifying Europe’s recovery needs är det mest brådskande sociala behovet att hantera arbetslösheten. Enligt kommissionens beräkningar i detta dokument kommer det att behövas investeringar på 192 miljarder EUR i social infrastruktur. |
| --- | --- |

J.

Enligt det medföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Identifying Europe’s recovery needs är det mest brådskande sociala behovet att hantera arbetslösheten. Enligt kommissionens beräkningar i detta dokument kommer det att behövas investeringar på 192 miljarder EUR i social infrastruktur.

| K. | Arbetslösheten i euroområdet förväntas öka från 7,5 % under 2019 till cirka 9,5 % under 2020, med stora skillnader mellan medlemsstaterna. Ökningen av arbetslöshet kommer att skilja sig åt mellan sektorer, kön, åldrar och socioekonomiska grupper. De nationella systemen för korttidsarbete, lönesubventioner och stöd till företag, uppbackade av EU-åtgärder, gör att arbetstillfällen kan behållas och att lönerna i stort sett förblir oförändrade. På medellång sikt är många arbetstillfällen fortfarande starkt hotade, och stora insatser behövs för att hantera arbetslösheten. I framtiden kan det europeiska systemet för arbetslöshetsåterförsäkring begränsa dessa skillnader genom att hjälpa medlemsstaterna att täcka de kostnader som hör direkt samman med skapandet eller förlängningen av nationella system för korttidsarbete. |
| --- | --- |

K.

Arbetslösheten i euroområdet förväntas öka från 7,5 % under 2019 till cirka 9,5 % under 2020, med stora skillnader mellan medlemsstaterna. Ökningen av arbetslöshet kommer att skilja sig åt mellan sektorer, kön, åldrar och socioekonomiska grupper. De nationella systemen för korttidsarbete, lönesubventioner och stöd till företag, uppbackade av EU-åtgärder, gör att arbetstillfällen kan behållas och att lönerna i stort sett förblir oförändrade. På medellång sikt är många arbetstillfällen fortfarande starkt hotade, och stora insatser behövs för att hantera arbetslösheten. I framtiden kan det europeiska systemet för arbetslöshetsåterförsäkring begränsa dessa skillnader genom att hjälpa medlemsstaterna att täcka de kostnader som hör direkt samman med skapandet eller förlängningen av nationella system för korttidsarbete.

| L. | Under det första halvåret 2020 försämrades euroområdets arbetsmarknad mycket kraftigt av covid-19-pandemin och av de åtgärder som vidtogs för att begränsa den. Nedgången i sysselsättning på cirka 4 % under 2020 döljer en mer djupgående försämring vad gäller antalet arbetade timmar, eftersom anställda i systemen för korttidsarbete i praktiken är arbetslösa men fortsätter att vara anställda i statistiskt hänseende. För att räknas som arbetslös måste en person stå till arbetsmarknadens förfogande, vilket inte var möjligt överallt under de stränga nedstängningarna, och många personer med endast lösa band till arbetsmarknaden förlorade också motivationen att aktivt söka arbete och räknades därför inte som arbetslösa. |
| --- | --- |

L.

Under det första halvåret 2020 försämrades euroområdets arbetsmarknad mycket kraftigt av covid-19-pandemin och av de åtgärder som vidtogs för att begränsa den. Nedgången i sysselsättning på cirka 4 % under 2020 döljer en mer djupgående försämring vad gäller antalet arbetade timmar, eftersom anställda i systemen för korttidsarbete i praktiken är arbetslösa men fortsätter att vara anställda i statistiskt hänseende. För att räknas som arbetslös måste en person stå till arbetsmarknadens förfogande, vilket inte var möjligt överallt under de stränga nedstängningarna, och många personer med endast lösa band till arbetsmarknaden förlorade också motivationen att aktivt söka arbete och räknades därför inte som arbetslösa.

| M. | Bördan av arbetsmarknadens förfall är ojämnt fördelad mellan de olika kategorierna på arbetsmarknaden. Arbetstagare med otrygga arbetsvillkor och anställningskontrakt, inbegripet kontraktsarbetare och arbetstagare med anställning via bemanningsföretag, var de första som förlorade sina arbeten. De har ofta svårt att hävda sina rättigheter, har begränsad eller ingen anställningstrygghet eller begränsat eller inget socialförsäkringsskydd och utsätts för större hälso- och säkerhetsrisker. Ungdomsarbetslösheten har ökat mer än den totala arbetslösheten och egenföretagare har också drabbats hårt av nedstängningarna. |
| --- | --- |

M.

Bördan av arbetsmarknadens förfall är ojämnt fördelad mellan de olika kategorierna på arbetsmarknaden. Arbetstagare med otrygga arbetsvillkor och anställningskontrakt, inbegripet kontraktsarbetare och arbetstagare med anställning via bemanningsföretag, var de första som förlorade sina arbeten. De har ofta svårt att hävda sina rättigheter, har begränsad eller ingen anställningstrygghet eller begränsat eller inget socialförsäkringsskydd och utsätts för större hälso- och säkerhetsrisker. Ungdomsarbetslösheten har ökat mer än den totala arbetslösheten och egenföretagare har också drabbats hårt av nedstängningarna.

| N. | Huvudansvaret för att ta itu med ungdomsarbetslösheten ligger fortfarande på medlemsstaterna. Det handlar då om att utveckla och genomföra regelverk för arbetsmarknaden, utbildningssystem och en aktiv arbetsmarknadspolitik. |
| --- | --- |

N.

Huvudansvaret för att ta itu med ungdomsarbetslösheten ligger fortfarande på medlemsstaterna. Det handlar då om att utveckla och genomföra regelverk för arbetsmarknaden, utbildningssystem och en aktiv arbetsmarknadspolitik.

| O. | Enligt prognosen från sommaren 2020 förväntas flera hämmande faktorer påverka arbetsmarknadens återgång till situationen före pandemin, exempelvis tidsbegränsade och subventionerade system för korttidsarbete. Om perioden av svag ekonomisk aktivitet blir utdragen och med allt fler företag som förväntas skära ned eller lägga ned sin verksamhet kan systemen inte fullt ut förhindra en slutlig ökning av arbetslösheten. Den förväntade ökningen av arbetslösheten i hela EU kan bli särskilt svår att överbrygga i medlemsstater där arbetslösheten redan innan pandemin var relativt hög, där den ekonomiska återhämtningen förväntas gå långsamt eller där arbetsmarknaden och de sociala trygghetsnäten varken är effektiva eller ändamålsenliga. |
| --- | --- |

O.

Enligt prognosen från sommaren 2020 förväntas flera hämmande faktorer påverka arbetsmarknadens återgång till situationen före pandemin, exempelvis tidsbegränsade och subventionerade system för korttidsarbete. Om perioden av svag ekonomisk aktivitet blir utdragen och med allt fler företag som förväntas skära ned eller lägga ned sin verksamhet kan systemen inte fullt ut förhindra en slutlig ökning av arbetslösheten. Den förväntade ökningen av arbetslösheten i hela EU kan bli särskilt svår att överbrygga i medlemsstater där arbetslösheten redan innan pandemin var relativt hög, där den ekonomiska återhämtningen förväntas gå långsamt eller där arbetsmarknaden och de sociala trygghetsnäten varken är effektiva eller ändamålsenliga.

| P. | Enligt Eurostat fanns det 2018 8,3 miljoner undersysselsatta deltidsarbetande arbetstagare i EU-28, 7,6 miljoner personer stod till arbetsmarknadens förfogande, men sökte inget arbete, och ytterligare 2,2 miljoner personer sökte arbete, utan att på kort varsel kunna börja arbeta. Under 2018 var det totalt 18,1 miljoner personer i EU-28 som upplevde en situation som påminde om arbetslöshet. |
| --- | --- |

P.

Enligt Eurostat fanns det 2018 8,3 miljoner undersysselsatta deltidsarbetande arbetstagare i EU-28, 7,6 miljoner personer stod till arbetsmarknadens förfogande, men sökte inget arbete, och ytterligare 2,2 miljoner personer sökte arbete, utan att på kort varsel kunna börja arbeta. Under 2018 var det totalt 18,1 miljoner personer i EU-28 som upplevde en situation som påminde om arbetslöshet.

| Q. | Mellan 2002 och 2018 minskade andelen medelinkomstjobb i EU med 13 procentenheter. |
| --- | --- |

Q.

Mellan 2002 och 2018 minskade andelen medelinkomstjobb i EU med 13 procentenheter.

| R. | Medlemsstaterna står inför strukturella utmaningar på arbetsmarknaden, till exempel lågt deltagande och kompetens- och kvalifikationsglapp. Det finns ett allt större behov av konkreta åtgärder för att integrera eller återintegrera icke förvärvsarbetande personer för att tillgodose efterfrågan på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

R.

Medlemsstaterna står inför strukturella utmaningar på arbetsmarknaden, till exempel lågt deltagande och kompetens- och kvalifikationsglapp. Det finns ett allt större behov av konkreta åtgärder för att integrera eller återintegrera icke förvärvsarbetande personer för att tillgodose efterfrågan på arbetsmarknaden.

| S. | Den försämrade situationen på arbetsmarknaden förväntas begränsa lönehöjningar och försvaga arbetstagarnas förhandlingsposition. Dialogen mellan arbetsmarknadens parter och kollektivförhandlingar är viktiga instrument för arbetsgivare och fackförbund för att fastställa rättvisa löner och arbetsvillkor, och kraftfulla kollektivavtalssystem ökar medlemsstaternas motståndskraft i ekonomiska kristider. |
| --- | --- |

S.

Den försämrade situationen på arbetsmarknaden förväntas begränsa lönehöjningar och försvaga arbetstagarnas förhandlingsposition. Dialogen mellan arbetsmarknadens parter och kollektivförhandlingar är viktiga instrument för arbetsgivare och fackförbund för att fastställa rättvisa löner och arbetsvillkor, och kraftfulla kollektivavtalssystem ökar medlemsstaternas motståndskraft i ekonomiska kristider.

| T. | Rätten till kollektivförhandlingar är en fråga som rör alla arbetstagare i EU, med avgörande betydelse för demokratin och rättsstatsprincipen, inbegripet respekten för grundläggande sociala rättigheter och kollektivförhandlingar. Kollektivförhandlingar är en grundläggande rättighet i Europa, och EU-institutionerna är enligt artikel 28 i stadgan om de grundläggande rättigheterna skyldiga att respektera den. I detta sammanhang är en politik som respekterar, främjar och stärker kollektivförhandlingar och arbetstagarnas ställning i lönesättningssystemen avgörande för att skapa arbetsvillkor av hög kvalitet. |
| --- | --- |

T.

Rätten till kollektivförhandlingar är en fråga som rör alla arbetstagare i EU, med avgörande betydelse för demokratin och rättsstatsprincipen, inbegripet respekten för grundläggande sociala rättigheter och kollektivförhandlingar. Kollektivförhandlingar är en grundläggande rättighet i Europa, och EU-institutionerna är enligt artikel 28 i stadgan om de grundläggande rättigheterna skyldiga att respektera den. I detta sammanhang är en politik som respekterar, främjar och stärker kollektivförhandlingar och arbetstagarnas ställning i lönesättningssystemen avgörande för att skapa arbetsvillkor av hög kvalitet.

| U. | Andelen arbetstagare som omfattas av kollektivavtal har sedan 2000 sjunkit i 22 av 27 medlemsstater. Den genomsnittliga fackliga anslutningsgraden i EU ligger på omkring 23 %, med stora skillnader mellan medlemsstaterna, från 74 % till 8 %. |
| --- | --- |

U.

Andelen arbetstagare som omfattas av kollektivavtal har sedan 2000 sjunkit i 22 av 27 medlemsstater. Den genomsnittliga fackliga anslutningsgraden i EU ligger på omkring 23 %, med stora skillnader mellan medlemsstaterna, från 74 % till 8 %.

| V. | Löner som garanterar en rimlig levnadsstandard, starka system för kollektivförhandlingar, demokrati i arbetslivet, insyn i lönesättningen, förutsägbara arbetstider, flexibla arbetsformer, adekvat socialt skydd och investeringar i offentliga tjänster kan minska fattigdomen bland förvärvsarbetande, minska hälsorelaterade och sociala ojämlikheter, skapa efterfrågan och förbättra hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

V.

Löner som garanterar en rimlig levnadsstandard, starka system för kollektivförhandlingar, demokrati i arbetslivet, insyn i lönesättningen, förutsägbara arbetstider, flexibla arbetsformer, adekvat socialt skydd och investeringar i offentliga tjänster kan minska fattigdomen bland förvärvsarbetande, minska hälsorelaterade och sociala ojämlikheter, skapa efterfrågan och förbättra hälsa och välbefinnande.

| W. | I FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna från 1948 erkänns arbetstagarnas behov av att kunna försörja sig på sin lön, liksom i Internationella arbetsorganisationens (ILO) konstitution, som grundades 1919. Enligt Eurofounds definition är en lön som går att leva på den inkomstnivå som behövs för att ge en anställd en enkel men socialt acceptabel levnadsnivå. Minimilönen ligger i de flesta länder fortfarande under fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

W.

I FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna från 1948 erkänns arbetstagarnas behov av att kunna försörja sig på sin lön, liksom i Internationella arbetsorganisationens (ILO) konstitution, som grundades 1919. Enligt Eurofounds definition är en lön som går att leva på den inkomstnivå som behövs för att ge en anställd en enkel men socialt acceptabel levnadsnivå. Minimilönen ligger i de flesta länder fortfarande under fattigdomsgränsen.

| X. | Krisen kommer att ha stora konsekvenser för de sociala villkoren, särskilt för kvinnor, låginkomsthushåll och låginkomstfamiljer, äldre, minoriteter och andra utsatta grupper, vilket kommer att leda till ökad ojämlikhet, instabilitet, fattigdom, arbetslöshet och sociala skillnader samt undergräva sociala standarder och anställningsstandarder i Europa. De som löper störst risk att förlora sina arbeten och hamna i fattigdom är bland annat ungdomar, arbetstagare med otrygga arbetsvillkor, atypiska och tillfälliga anställningsavtal, lågutbildade, ofrivilligt deltidsarbetande och egenföretagare samt plattformsarbetare och migrerande arbetstagare. Många arbetstagare i samhällsbärande yrken i frontlinjen under covid-19-pandemin tillhör dessa utsatta kategorier. |
| --- | --- |

X.

Krisen kommer att ha stora konsekvenser för de sociala villkoren, särskilt för kvinnor, låginkomsthushåll och låginkomstfamiljer, äldre, minoriteter och andra utsatta grupper, vilket kommer att leda till ökad ojämlikhet, instabilitet, fattigdom, arbetslöshet och sociala skillnader samt undergräva sociala standarder och anställningsstandarder i Europa. De som löper störst risk att förlora sina arbeten och hamna i fattigdom är bland annat ungdomar, arbetstagare med otrygga arbetsvillkor, atypiska och tillfälliga anställningsavtal, lågutbildade, ofrivilligt deltidsarbetande och egenföretagare samt plattformsarbetare och migrerande arbetstagare. Många arbetstagare i samhällsbärande yrken i frontlinjen under covid-19-pandemin tillhör dessa utsatta kategorier.

| Y. | Krisen har visat att varje arbetstagare är nödvändig, och att om våra samhällen stängs ned, men ändå fungerar beror det inte bara på hälso- och sjukvårdspersonalen, forskarna och säkerhetspersonalen, utan i stor utsträckning också på städare, transportarbetare, kassapersonal i mataffärer, vård- och omsorgspersonal, leveransarbetare, hushållsarbetare, plattformsarbetare, personer på teletjänstcentraler, livsmedels- och jordbruksarbetare, fiskare och många andra vars bidrag är oumbärliga. Alltför ofta har dessa arbetstagare dåliga arbetsvillkor och låga löner, och i många sektorer är majoriteten kvinnor. |
| --- | --- |

Y.

Krisen har visat att varje arbetstagare är nödvändig, och att om våra samhällen stängs ned, men ändå fungerar beror det inte bara på hälso- och sjukvårdspersonalen, forskarna och säkerhetspersonalen, utan i stor utsträckning också på städare, transportarbetare, kassapersonal i mataffärer, vård- och omsorgspersonal, leveransarbetare, hushållsarbetare, plattformsarbetare, personer på teletjänstcentraler, livsmedels- och jordbruksarbetare, fiskare och många andra vars bidrag är oumbärliga. Alltför ofta har dessa arbetstagare dåliga arbetsvillkor och låga löner, och i många sektorer är majoriteten kvinnor.

| Z. | Löne- och pensionsklyftan mellan kvinnor och män kvarstår och riskerar att fördjupas i och med covid-19-krisen. I EU som helhet tjänar kvinnor fortfarande i genomsnitt 16 % mindre än män och pensionsklyftan mellan kvinnor och män är nästan 37,2 % inom EU. |
| --- | --- |

Z.

Löne- och pensionsklyftan mellan kvinnor och män kvarstår och riskerar att fördjupas i och med covid-19-krisen. I EU som helhet tjänar kvinnor fortfarande i genomsnitt 16 % mindre än män och pensionsklyftan mellan kvinnor och män är nästan 37,2 % inom EU.

| AA. | I EU är det förbjudet med diskriminering på arbetsplatsen på grund av ålder, kön, könsidentitet, funktionsnedsättning, etniskt ursprung eller ras, religion eller tro eller sexuell läggning, och alla har rätt till likabehandling när det gäller rekrytering, arbetsvillkor, befordran, lön, tillgång till utbildning och tjänstepensioner. |
| --- | --- |

AA.

I EU är det förbjudet med diskriminering på arbetsplatsen på grund av ålder, kön, könsidentitet, funktionsnedsättning, etniskt ursprung eller ras, religion eller tro eller sexuell läggning, och alla har rätt till likabehandling när det gäller rekrytering, arbetsvillkor, befordran, lön, tillgång till utbildning och tjänstepensioner.

| AB. | Under det kommande årtiondet förväntas arbetspolariseringen växa ytterligare, och andelen högkvalificerade och andelen lågkvalificerade arbeten förväntas öka. Den här trenden kommer sannolikt att förstärkas ytterligare av pandemin. Progressiv beskattning är en nödvändig förutsättning för att minska den allmänna ojämlikheten och finansiera väl fungerande välfärdsstater. |
| --- | --- |

AB.

Under det kommande årtiondet förväntas arbetspolariseringen växa ytterligare, och andelen högkvalificerade och andelen lågkvalificerade arbeten förväntas öka. Den här trenden kommer sannolikt att förstärkas ytterligare av pandemin. Progressiv beskattning är en nödvändig förutsättning för att minska den allmänna ojämlikheten och finansiera väl fungerande välfärdsstater.

| AC. | Arbetslivet håller på att förändras i grunden på grund av teknisk innovation, digitalisering, demografiska förändringar, klimatförändringar och globalisering. Den nuvarande krisen har dessutom haft en enorm inverkan på våra arbetsrutiner. Att använda digital teknik och främja den på ett inkluderande sätt är ekonomiskt och socialt fördelaktigt på lång sikt, kan öka konkurrenskraften och skapa arbetstillfällen, men också skapa problem såsom social isolering, digital utestängning, ökad ojämlikhet, uppgiftsskydd, försämring av arbetstagarnas hälsa och arbetsvillkor samt av deras arbetsrättsliga skydd. Investeringar i digitala färdigheter, kvalifikationer och formell utbildning för vuxna stärker arbetstagarnas anställbarhet, löneutvecklingen och företags konkurrenskraft. De ovannämnda globala problemen kräver en rättvis omställning så att ingen lämnas utanför. |
| --- | --- |

AC.

Arbetslivet håller på att förändras i grunden på grund av teknisk innovation, digitalisering, demografiska förändringar, klimatförändringar och globalisering. Den nuvarande krisen har dessutom haft en enorm inverkan på våra arbetsrutiner. Att använda digital teknik och främja den på ett inkluderande sätt är ekonomiskt och socialt fördelaktigt på lång sikt, kan öka konkurrenskraften och skapa arbetstillfällen, men också skapa problem såsom social isolering, digital utestängning, ökad ojämlikhet, uppgiftsskydd, försämring av arbetstagarnas hälsa och arbetsvillkor samt av deras arbetsrättsliga skydd. Investeringar i digitala färdigheter, kvalifikationer och formell utbildning för vuxna stärker arbetstagarnas anställbarhet, löneutvecklingen och företags konkurrenskraft. De ovannämnda globala problemen kräver en rättvis omställning så att ingen lämnas utanför.

| AD. | Den fria rörligheten för arbetstagare är en av Europeiska unionens grundläggande principer, och väsentlig för att den inre marknaden ska fungera väl. |
| --- | --- |

AD.

Den fria rörligheten för arbetstagare är en av Europeiska unionens grundläggande principer, och väsentlig för att den inre marknaden ska fungera väl.

| AE. | Genomförandet av EU:s rekommendation från 2013 om investering i barn har inte fått de resultat som utlovades. Den europeiska planeringsterminen har inte prioriterat kampen mot barnfattigdom och socialt utanförskap tillräckligt och EU-medel har inte använts i den utsträckning eller så strategiskt som de kunde ha gjorts. Införandet av en EU-garanti för barn med konkreta mål skulle vara ett effektivt sätt att se till att medlemsstaterna gör ett politiskt åtagande på hög nivå för att garantera barns sociala rättigheter, särskilt barn i utsatta situationer, och för att bekämpa barnfattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

AE.

Genomförandet av EU:s rekommendation från 2013 om investering i barn har inte fått de resultat som utlovades. Den europeiska planeringsterminen har inte prioriterat kampen mot barnfattigdom och socialt utanförskap tillräckligt och EU-medel har inte använts i den utsträckning eller så strategiskt som de kunde ha gjorts. Införandet av en EU-garanti för barn med konkreta mål skulle vara ett effektivt sätt att se till att medlemsstaterna gör ett politiskt åtagande på hög nivå för att garantera barns sociala rättigheter, särskilt barn i utsatta situationer, och för att bekämpa barnfattigdom och social utestängning.

| AF. | Ojämlikhet i hälsa har sin grund i sociala ojämlikheter, med en särskild koppling till kön, utbildningsstandard, sysselsättning, inkomst, bostadsförhållanden och ojämlik tillgång till sjukvård, sjukdomsförebyggande och hälsofrämjande tjänster. |
| --- | --- |

AF.

Ojämlikhet i hälsa har sin grund i sociala ojämlikheter, med en särskild koppling till kön, utbildningsstandard, sysselsättning, inkomst, bostadsförhållanden och ojämlik tillgång till sjukvård, sjukdomsförebyggande och hälsofrämjande tjänster.

| AG. | En hög hälsoskyddsnivå för människor måste garanteras i utformningen och genomförandet av unionens samtliga strategier och verksamheter. |
| --- | --- |

AG.

En hög hälsoskyddsnivå för människor måste garanteras i utformningen och genomförandet av unionens samtliga strategier och verksamheter.

| AH. | De flesta medlemsstater har någon form av system för minimilöner för att skapa ett säkerhetsnät för alla som riskerar att drabbas av fattigdom. |
| --- | --- |

AH.

De flesta medlemsstater har någon form av system för minimilöner för att skapa ett säkerhetsnät för alla som riskerar att drabbas av fattigdom.

| AI. | Hemlösheten har ökat konstant i de flesta medlemsstater det senaste årtiondet. Varje natt är minst 700 000 personer hemlösa i EU, vilket är 70 % fler än för tio år sedan. Covid-19 har visat att hemlöshet är både en social kris och en folkhälsokris. |
| --- | --- |

AI.

Hemlösheten har ökat konstant i de flesta medlemsstater det senaste årtiondet. Varje natt är minst 700 000 personer hemlösa i EU, vilket är 70 % fler än för tio år sedan. Covid-19 har visat att hemlöshet är både en social kris och en folkhälsokris.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma en politisk strategi för att ersätta Europa 2020, i syfte att utrota fattigdom, sammanföra viktiga instrument som den europeiska gröna given, den europeiska pelaren för sociala rättigheter och den europeiska planeringsterminen till en mer långsiktig vision om en välfärdsekonomi och en hållbar miljö med bevarade sociala modeller, i linje med FN:s mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar kommissionens landsspecifika rekommendationer för 2020. Parlamentet uttrycker sin oro över att medlemsstaterna har gjort få eller inga framsteg när det gäller sex av de tio landsspecifika rekommendationer som riktats till dem under 2019 och att framstegen är fortsatt ojämna mellan medlemsstater och politikområden, med särskilt få framsteg i fråga om en breddad skattebas, hälso- och sjukvård samt långtidsvård. Parlamentet understryker att de landsspecifika rekommendationerna bör vara förenliga med EU:s ekonomiska, sociala och miljömässiga mål. Parlamentet betonar att genomförandet av de landsspecifika rekommendationerna är avgörande för att främja social delaktighet och förbättra de sociala rättigheterna, och för att uppnå full sysselsättning av god kvalitet och en socialt rättvis omställning. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna, oavsett om de är medlemmar i euroområdet, att genomföra rekommendationerna bättre, särskilt de som rör sysselsättning och sociala frågor. Parlamentet betonar att rekommendationerna bör utgå ifrån erfarenheterna från den tidigare krisen och insatserna mot den ekonomiska och sociala krisen till följd av covid-19, och främja reglering av arbetsmarknaden, stärka motståndskraften i vår ekonomiska politik och stödja våra offentliga tjänster. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är bekymrat över covid-19-krisens förödande sociala konsekvenserna, särskilt för kvinnor, låginkomsthushåll och låginkomstfamiljer samt utsatta grupper, såsom äldre, personer med funktionsnedsättning, personer som tillhör minoriteter, flyktingar och migranter samt arbetstagare som under krisen befinner sig i frontlinjen, vilket ytterligare spär på befintliga ojämlikheter och skapar nya och kan hota de sociala normerna och arbetsnormerna i Europa. Parlamentet betonar att endast en beslutsam och samordnad europeisk insats kommer att kunna motverka konsekvenserna av den nuvarande krisen och visa att EU är ett oumbärligt projekt baserat på social rättvisa, solidaritet och integration. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut skydda människors sociala rättigheter, och betonar den viktiga roll som paketet för återhämtningsstöd för sammanhållning och till Europas regioner (React-EU) måste spela för att hjälpa de mest missgynnade genom att säkerställa tillräcklig finansiering från Europeiska fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead), för att stödja sysselsättningen, särskilt för ungdomar, genom Europeiska socialfonden (ESF) och för att främja EU:s sammanhållning, även i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas beslut att aktivera den allmänna undantagsklausulen som ger ökad flexibilitet för att vidta nödvändiga åtgärder och stödja de europeiska medborgarnas hälsa och civilskyddssystemen, bevara arbetstillfällen, stödja en robust återhämtning och stabilisera den europeiska sociala marknadsekonomin. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut utnyttja denna finanspolitiska flexibilitet för att förebygga och dämpa krisens sociala konsekvenser, stärka de sociala välfärdssystemen, finansiera arbetstillfällen av god kvalitet, offentliga tjänster, kampen mot fattigdom och den gröna omställningen. Parlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande om att inleda ett omfattande offentligt samråd med samtliga beröra parter, i syfte att undersöka hur EU:s finanspolitiska regler skulle kunna utvecklas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att delta i diskussionen för att uppmuntra till hållbara tillväxtfrämjande sociala investeringar samtidigt som finanspolitisk hållbarhet upprätthålls. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar vikten av ett sunt och ansvarsfullt budgetförfarande och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att öka investeringarna som svar på hälsokrisen, särskilt investeringar i utbildning, sociala system och hälso- och sjukvårdssystem. Parlamentet påpekar att den europeiska planeringsterminen fortfarande saknar en agenda för att övervaka och ta itu med den ökande ojämlikheten i Europa. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att göra en bättre bedömning av de fördelningspolitiska effekterna av den offentliga politiken och obalanserna när det gäller inkomst- och förmögenhetsfördelning, även genom enskild ingående granskning i de fall då dessa obalanser upptäcks, som ett sätt att koppla ekonomisk samordning till sysselsättning och sociala prestationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka som bör vara de mest exakta indikatorerna för ekonomisk ojämlikhet, och att övervaka utvecklingen av ojämlikheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar EU:s återhämtningsplan Next Generation EU. Parlamentet efterlyser en balanserad strategi mellan å ena sidan den gröna och digitala omställningen och å andra sidan utbildnings- och vårdinfrastruktur samt social infrastruktur. Parlamentet insisterar på att återhämtningsplanen måste vara helt i linje med den europeiska pelaren för sociala rättigheter och bidra till att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling och den europeiska gröna given. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja den allmänna undantagsklausulen för att investera i människor och välfärdssystem, och stödja lönsamma företag i svårigheter för att skydda arbetstillfällen och löner. Parlamentet efterlyser särskilda planer för sociala framsteg, för att säkerställa effektivare, rättvisare och starkare välfärdsstater. Parlamentet kräver en ambitiös flerårig budgetram, förstärkt med nya egna medel, och avvisar varje minskning av anslag till sammanhållningsinriktade program, såsom ESF+. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter och uppnå FN:s mål för hållbar utveckling, bland annat inom ramen för den europeiska återhämtningsplanen för att säkerställa social rättvisa, social sammanhållning och framgång för alla. Parlamentet är bekymrat över att välfärdssystem i den rådande krisen är mer pressade än någonsin och att relaterade offentliga utgifter kommer att öka dramatiskt. Parlamentet framhåller att för att snabba på återhämtningen bör EU:s investeringar via återhämtningsplanen och den fleråriga budgetramen stimulera ekonomisk tillväxt med en stark social dimension, särskilt genom att stärka välfärdssystemen och investera i stabila sociala trygghetssystem, hälso- och sjukvård, utbildning, bostäder, sysselsättning, kultur, rättvisa, samt adekvata och tillgängliga offentliga sociala tjänster för att bekämpa krisens sociala konsekvenser och utrota fattigdom. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens SURE-förslag som en nödåtgärd för att stödja medlemsstaternas system för korttidsarbete under covid-19-krisen, och att därmed öka företagens möjlighet att erhålla den likviditet som behövs för att återuppta den ekonomiska verksamheten och bevara arbetstillfällen. Parlamentet konstaterar att det är ett tillfälligt instrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att därför undersöka möjligheten för ett permanent specialinstrument som kan aktiveras – på medlemsstaternas begäran – i händelse av en oväntad kris som leder till att utgifterna för systemen med korttidsarbete och liknande åtgärder ökar stadigt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar på nytt EU-kommissionens åtagande att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF) som svar på covid-19-krisens följder för sysselsättningen. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att snabbt lämna in ansökningar till kommissionen om finansiering som ska hjälpa arbetstagare i EU som har förlorat sitt arbete till följd av covid-19, och som ska användas för deras omskolning, fortbildning och återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att ekonomiskt stöd endast ges till företag som inte är registrerade i de länder som anges i bilaga 1 i rådets slutsatser om EU:s reviderade förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att stödmottagarna respekterar de grundläggande värden som fastställs i fördragen och att företag som får offentligt ekonomiskt stöd skyddar arbetstagarna, garanterar anständiga arbetsvillkor, respekterar fackföreningar och tillämpliga kollektivavtal, betalar sin skatt och avstår från aktieåterköp eller utbetalning av bonusar till chefer eller utdelningar till aktieägare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar den sociala resultattavlans centrala roll för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet uppmanar kommissionen att förstärka resultattavlan så att den återspeglar alla 20 principer i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, och att utveckla sociala mål, inbegripet för fattigdomsutrotning, samt en metod som integrerar de sociala aspekterna av faktorer som rör miljö, samhällsansvar och bolagsstyrning. Parlamentet betonar vikten av förhandsutvärderingar samt grundliga efterhandsutvärderingar av de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet är bekymrat över covid-19-krisens konsekvenser som påverkar den europeiska arbetsmarknaden negativt, och över de förluster av arbetstillfällen av aldrig skådad omfattning, särskilt inom strategiska sektorer, samt över den relaterade ökningen av fattigdom och skillnader i levnadsstandard, vilket framför allt kommer att påverka ungdomar, kvinnor och arbetstagare med lågkvalificerade jobb, i den informella ekonomin och med osäkra anställningar. Parlamentet påminner om att kommissionens ordförande har aviserat att ett EU-system för arbetslöshetsåterförsäkring kommer att läggas fram. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra åtgärder för att bevara sysselsättningen och främja flexibla arbetsformer för att behålla arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att på lämpligt sätt investera i effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder, utbildning och livslång lärande, och att fullt ut utnyttja befintliga och nya EU-finansieringsinstrument för att förebygga långtidsarbetslöshet, särskilt i demografiskt mycket missgynnade regioner, såsom landsbygden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att också skapa nya sysselsättningsmöjligheter, bland annat genom offentliga investerings- och sysselsättningsprogram, och att stärka de offentliga arbetsförmedlingarnas roll med särskilt fokus på att hjälpa ungdomar, personer med funktionsnedsättning och personer som utsätts för diskriminering att komma in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar med stor oro den höga ungdomsarbetslösheten i ett antal medlemsstater och de bräckliga anställningsavtal som unga arbetstagare har, särskilt i sektorer som är hårt drabbade av covid-19. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att ta itu med ungdomsarbetslösheten genom att fullt ut utnyttja befintliga och nya finansieringsinstrument såsom ungdomsgarantin och Erasmus +. Parlamentet efterlyser en effektivare och mer inkluderande ungdomsgaranti med särskilt fokus på sysselsättning av god kvalitet och med anständig lön, där de som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden uppmärksammas särskilt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att covid-19-pandemin inte förvärrar situationen för dem som är längst ifrån arbetsmarknaden, såsom anhörigvårdare, långvarigt sjuka, personer med funktionsnedsättning, hälsoproblem eller svåra kroniska sjukdomar, migranter och flyktingar samt personer från etniska och religiösa minoriteter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag är oerhört viktiga för hållbar och inkluderande utveckling, ekonomisk tillväxt och sysselsättningsskapande i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka sitt stöd till små och medelstora företag och deras arbetstagare så att de kan återuppta sin ekonomiska verksamhet och ställa om till en mer digital och grön ekonomi. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt verka för den cirkulära och sociala ekonomins utveckling, främja social innovation och sociala företag, stärka deras hållbarhet, samt uppmuntra arbetsformer som skapar arbetstillfällen av hög kvalitet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att om vi ska kunna behålla och öka vår globala konkurrenskraft måste arbetsrätten i medlemsstaterna vara tydlig, enkel och flexibel samtidigt som höga arbetsrättsliga standarder upprätthålls. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att ett framgångsrikt genomförande av EU:s återhämtningsplan kräver en ordentlig social dialog på alla nivåer med ett effektivt deltagande av arbetsmarknadens parter, stärkta rättigheter för arbetstagare och fackförbund, samt kollektivförhandlingar och arbetstagarnas deltagande, vilka är grundläggande verktyg för demokrati och inkludering. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja kapacitetsuppbyggnad hos arbetsmarknadens parter, bland annat genom ESF+, för att stärka facklig anslutning, social dialog, kollektivförhandlingar och arbetstagarnas deltagande i frågor som rör företaget, och att respektera kollektivavtal i offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att också se till att arbetsmarknadens parter deltar fullt ut i utformandet av politiken, inbegripet den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar den andra fasen i kommissionens samråd med arbetsmarknadens parter om en EU-ram för minimilöner. Parlamentet konstaterar att anständiga löner är viktiga för rättvisa arbetsvillkor och en blomstrande social marknadsekonomi. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkra anständiga löner över fattigdomsgränsen för alla arbetstagare genom kollektivavtal eller genom nationell lagstiftning. Parlamentet anser att stärkta kollektivförhandlingar är ett av de bästa sätten att främja anständiga löner i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga hindren för social dialog inom EU, och att lägga fram en europeisk ram för minimilöner för att utrota fattigdom bland förvärvsarbetande i linje med nationella traditioner och med vederbörlig respekt för nationella arbetsmarknadsparters självbestämmanderätt och väl fungerande kollektivförhandlingsmodeller. Parlamentet understryker att inga initiativ får inverka negativt på arbetsmarknadsparternas självbestämmanderätt eller lönesättningen i kollektivförhandlingssystemen, Parlamentet vill se en samordnad strategi på EU-nivå för att undvika osund konkurrens om arbetskostnaderna och öka den uppåtgående sociala konvergensen för alla. Parlamentet betonar vidare att en arbetstagare bör kunna tillgodose sina och sina familjers behov på sin lön, och varje arbetstagare i unionen bör ha en lön som går att leva på. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur man kan identifiera vad ”en lön som går att leva på” skulle kunna omfatta och hur den bör mätas, vilket skulle kunna fungera som ett referensverktyg för arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser tillgång till offentliga, solidaritetsbaserade och tillräckliga ålderspensioner för alla arbetstagare och egenföretagare som ligger över fattigdomsgränsen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera pensionssystemens tillräcklighet och hållbarhet. Parlamentet anser att reformer av pensionssystemen bör fokusera på den faktiska pensionsåldern och bland annat spegla tendenser på arbetsmarknaden, födelsetal, hälsan och välståndet, arbetsvillkoren och den ekonomiska försörjningskvoten, och åtföljas av strategier för aktivt åldrande. Parlamentet anser att dessa reformer också måste beakta situationen för de miljontals arbetstagare i Europa, framför allt kvinnor och unga samt egenföretagare, som har osäkra och otrygga anställningar, perioder med ofrivillig arbetslöshet och reducerad arbetstid. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör inleda en konstruktiv dialog med arbetsmarknadens parter och andra berörda aktörer och möjliggöra en lämplig infasning av reformerna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en omfattande bedömning av arbets- och anställningsvillkoren för arbetstagare i frontlinjen och för personal inom samhällsviktig verksamhet, plattformsarbetare, arbetstagare med atypiska anställningsformer och arbetstagare med otrygga anställningsformer där orsakerna till deras otrygga situation fastställs, att föreslå ett europeiskt regelverk med tydliga och enkla riktlinjer för att säkerställa lämplig arbetstid, anständiga arbetsvillkor för alla arbetstagare, rättigheter och allmän tillgång till socialt skydd, och att stärka andelen arbetstagare som omfattas av kollektivavtal, bekämpa osäkra anställningsavtal, falskt egenföretagande, nolltimmarskontrakt och otillbörligt utnyttjande av atypiska avtal. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa strikta gränser för underentreprenader och förbättra standarderna för socialt skydd, samt att tillhandahålla riktlinjer för att testa oberoende uppdragstagares anställningsstatus i syfte att bekämpa falskt egenföretagande. Parlamentet betonar att arbetstagare som omfattas av tillfälliga eller flexibla anställningsavtal bör åtnjuta samma skydd som övriga arbetstagare. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar med oro att arbetstagare med atypiska anställningsformer och egenföretagare inte har tillräcklig eller helt saknar tillgång till socialt skydd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att ta itu med dessa problem, särskilt genom att följa rådets rekommendation av den 8 november 2019 om tillgång till socialt skydd för löntagare och egna företagare. Parlamentet betonar behovet av att åstadkomma allmän tillgång till socialt skydd, särskilt i den nuvarande svåra situationen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker att den aktuella pandemin har visat på betydelsen av digitala lösningar, särskilt distansarbete, och på behovet av att fastställa riktlinjer och bestämmelser i detta avseende på EU-nivå. Parlamentet anser att flexibla arbetsformer, distansarbete och icke lokalbundet arbete kan fylla en viktig funktion när det gäller att bevara sysselsättning, främja bättre balans mellan arbete och privatliv, bidra till minskade koldioxidutsläpp från daglig pendling, bättre sysselsättningsmöjligheter för personer med funktionsnedsättning, och kan fungera som ett verktyg för att hantera landsbygdens avfolkning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att föreslå en EU-agenda för distansarbete, inklusive ett lagstiftningsförslag för att säkerställa anständiga arbetsvillkor, med respekt för arbetstid, ledighet, balans mellan arbete och fritid och rätten att koppla ned. Parlamentet betonar att det behövs ett särskilt fokus på situationen för föräldrar med barn, ensamstående föräldrar och anhörigvårdare som löpande vårdar beroende anhöriga, eftersom covid-19-pandemin har visat att dessa grupper har haft svårast att förena arbetsliv och familjeliv vid distansarbete. Parlamentet understryker därför vikten av lämpliga barnomsorgslösningar. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet är bekymrat över säsongsarbetares och andra gränsarbetares arbets- och levnadsvillkor, särskilt i låglönesektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka möjligheten att överföra rättigheter och säkerställa rättvisa arbetsförhållanden för mobila arbetstagare, gränsarbetare och säsongsarbetare i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut engagera sig i digitaliseringen av offentliga tjänster för att underlätta rättvis rörlighet för arbetstagarna, särskilt när det gäller samordningen av de sociala trygghetssystemen. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att, efter en ordentlig konsekvensbedömning, lägga fram ett förslag till ett digitalt europeiskt socialförsäkringsnummer som också skulle kunna leda till en kontrollmekanism för både enskilda och berörda myndigheter för att säkerställa att socialförsäkringen betalas i enlighet med skyldigheterna. Parlamentet anser dessutom att varje arbetstagare måste ha full översikt över vilka deras arbetsgivare är och sina egna löne- och arbetsrelaterade rättigheter, antingen i enlighet med sektorns kollektivavtal eller, i förekommande fall, nationell lagstiftning. Parlamentet efterlyser vidare ett EU-omfattande ansvar från underentreprenörers sida inom vissa sektorer, exempelvis jordbruks- och köttindustrin, särskilt vid anställningsavtal på plats, och tydliga regler om underentreprenader i allmänhet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att covid-19-pandemin har lett till ökade hälso- och säkerhetsrisker för miljontals arbetstagare. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att se över direktivet om biologiska agenser (2000/54/EG) i syfte att anpassa det till globala pandemier och andra extraordinära omständigheter och att säkra ett fullständigt skydd av arbetstagare mot risken för exponering. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram en ny strategisk ram för hälsa och säkerhet, ett direktiv om arbetsrelaterad stress och muskuloskeletala besvär, ett direktiv om psykiskt välbefinnande på arbetsplatsen och en EU-strategi för psykisk hälsa, för att skydda alla arbetstagare på arbetsplatsen. Parlamentet efterlyser en stärkt roll för EU-Osha för att främja hälsosamma och säkra arbetsplatser i hela unionen. Parlamentet betonar att investeringar i hälsa och säkerhet på arbetsplatsen förbättrar kvaliteten i arbetet och välbefinnandet för arbetstagarna samt bidrar till den europeiska ekonomins produktivitet och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet är bekymrat över den begränsade sociala rörligheten och de ökade inkomstskillnaderna mellan generationer. Parlamentet framhåller att en utbredd ojämlikhet minskar produktiviteten i ekonomin och möjligheterna till hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att försöka komma till rätta med ojämlikheter och bekämpa diskriminering. Parlamentet betonar att medlemsstaterna bör utforma sina nationella skatte- och bidragssystem på ett sätt som minskar ojämlikhet, främjar rättvisa, skyddar hushåll och familjer och skapar incitament för att utbilda sig och delta på arbetsmarknaden, samtidigt som de säkerställer full överensstämmelse med FN:s mål för hållbar utveckling och de klimat- och miljömål som fastställs i den europeiska gröna given. Parlamentet betonar att investeringar i utbildning och kompetens, samt bättre utformade skatte- och bidragssystem är viktiga politiska verktyg för att minska ojämlikhet och främja lika möjligheter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppfylla internationella rättsliga skyldigheter när det gäller barns rättigheter som medlemsstaterna (och EU som helhet vad gäller vissa rättigheter) har åtagit sig att upprätthålla. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en EU-garanti för barn 2020. Parlamentet vill se att alla möjligheter i den fleråriga budgetramen 2021–2027 utnyttjas för att investera i barn, och att dess medel används för att utveckla det potentiella mervärdet i EU:s barngaranti i kampen mot fattigdom och skadliga negativa trender när det gäller demografiska förändringar i Europa. Parlamentet kräver av medlemsstaterna att upprätta europeiska och nationella handlingsplaner för att säkerställa barns tillgång till de fem viktigaste sociala rättigheterna – tillgång till fri hälso- och sjukvård, fri utbildning, fri barnomsorg, anständiga bostäder och adekvat näring. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram en EU-garanti för barn som bygger på trepelarstrategin i rådets rekommendation från 2013 om att investera i barn, samt en rättighetsbaserad, övergripande och integrerad strategi för fattigdomsbekämpning med ett fastställt mål för fattigdomsminskning, och en EU-ram för nationella strategier mot hemlöshet genom att anta principen ”bostäder först” och en strategisk EU-ram för romer efter 2020 med konkreta mål och nationell finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att också genomföra en jämförande studie om medlemsstaternas olika system för minimiinkomster, som fastställer en undre gräns för socialt skydd och ett säkerhetsnät för behövande personer, och att lyfta fram bästa praxis i syfte att lägga fram en ram i detta avseende. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet lyfter fram betydelsen av välfärdssystemens automatiska stabiliseringsdimension för att dämpa sociala chockvågor till följd av yttre effekter, till exempel recessioner. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att införa åtgärder som återupprättar anställningstrygghet genom att ge alla typer av arbetstagare socialt skydd, även vid uppsägningar. Parlamentet uppmanar också medlemsstaterna, med hänsyn till ILO:s rekommendation nr 202 som definierar ett socialt grundskydd, att säkerställa och öka sina investeringar i sociala trygghetssystem för att garantera att dessa klarar av att förebygga och utrota fattigdom och ojämlikhet samtidigt som deras hållbarhet säkerställs. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar att många medlemsstater under covid-19-pandemin har vidtagit extraordinära åtgärder för att förhindra och hantera hemlöshet genom att stoppa vräkningar och tillhandahålla nödbostäder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla tillgång till bostäder och erbjuda hållbara, proaktiva och reaktiva lösningar för att utrota hemlösheten till 2030. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in bättre och mer harmoniserade uppgifter om hemlöshet och integrera hemlöshet i all relevant politik. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram specifika förslag för att säkerställa en rättvis övergång när det gäller att förbättra bostäders energieffektivitet, och på bästa sätt ta itu med energifattigdom i linje med målen och principerna för den gröna given. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet understryker att insyn i lönesättningen är avgörande för att motverka orättvisa löneskillnader och diskriminering. Parlamentet välkomnar därför kommissionens avsikt att införa bindande åtgärder för insyn i lönesättning, som bör innehålla ett index för lika lön mellan kvinnor och män och fullt ut respektera nationella arbetsmarknadsparters självbestämmanderätt. Parlamentet efterlyser ett snabbt antagande av dessa åtgärder för att ta itu med löne- och pensionsklyftorna mellan könen och för att undvika ytterligare könsrelaterade ojämlikheter och diskriminering på arbetsmarknaden. Parlamentet upprepar behovet av jämställdhetsintegrering inom alla budget- och politikområden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att främja entreprenörskap bland kvinnor och underlätta deras tillgång till finansiering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att återuppta förhandlingarna i rådet om direktivet om kvinnors deltagande i företagsstyrelser. Parlamentet vill se att mamma- och föräldraledigheten integreras bättre i pensionsrättigheterna. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet är bekymrat över den ökande diskrimineringen och rasismen i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka genomförandet av lagstiftning, politik och system mot diskriminering, och att få ett slut på den strukturella diskrimineringen av minoriteter när det gäller tillgången till sysselsättning och på arbetsplatsen. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om riktlinjer för att förhindra segregering på arbetsmarknaden av minoriteter, inklusive etniska minoriteter, samt om standarder för en diskrimineringsfri rekryteringspolicy för medlemsstater och arbetsgivare, inklusive rekommendationer om att anta jämlikhetsplaner på företagsnivå och i kollektivavtal på sektorsnivå, och att inrätta arbetsgrupper för mångfald på arbetsplatserna, vilka bör motverka stereotyper, fördomar och negativa attityder, samt att förebygga diskriminering i samband med rekrytering, befordran, lön och tillgång till utbildning. Parlamentet understryker att dessa handlingsplaner för jämlikhet även bör användas för att främja etnisk och kulturell mångfald på arbetsplatsen, utveckla interna regler mot rasism, relaterad diskriminering och trakasserier på arbetsplatsen, övervaka och granska rekrytering, utveckling och bevarande av arbetstagare genom ett segment om jämlikhet för att identifiera direkt eller indirekt diskriminerande praxis och anta korrigerande åtgärder för att minska ojämlikheten inom varje område. Parlamentet begär att dessa handlingsplaner för jämlikhet ska omfatta insamling av jämlikhetsdata i överensstämmelse med rätten till integritet och grundläggande rättigheter för dessa ändamål. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att åldersdiskriminering på arbetsmarknaderna måste bekämpas, bl.a. genom att öka medvetenheten om rådets direktiv 2000/78/EG om inrättande av en allmän ram för likabehandling, och genom att garantera möjligheterna till livslångt lärande genom skräddarsydda kurser och utbildningar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla tillgänglig och rimligt prissatt barnomsorg och förskoleverksamhet av god kvalitet, samt lång-och kortsiktig vård och sociala tjänster, bland annat för äldre och personer med funktionsnedsättning, för att underlätta självständigt boende och kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar i detta avseende medlemsstaterna att snabbt och fullt ut genomföra direktivet om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare. Dessutom efterlyser parlamentet utarbetandet av en EU-ram för omsorgstjänster för att fastställa minimistandarder och kvalitetsriktlinjer. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet erkänner den avgörande roll som europeisk hälso- sjukvårdspersonal har spelat under pandemin. Parlamentet efterlyser en europeisk strategi för hälso- och sjukvårdpersonal för att säkerställa rättvis rörlighet i denna sektor och förbättra arbetsvillkoren för hälso- och sjukvårdspersonalen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att den kris som orsakats av covid-19-pandemin har försämrat levnadsstandarden för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en övergripande och långsiktig EU-handikappstrategi efter 2020 som bygger på samråd med personer med funktionsnedsättning och de familjemedlemmar eller organisationer som företräder dem. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta krisdämpande åtgärder i linje med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning för att skydda rättigheterna för personer med funktionsnedsättning, deras fullständiga och faktiska deltagande och inkludering i samhället samt deras lika möjligheter och icke-diskriminerande tillgång till varor, tjänster och fritidsaktiviteter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att också göra mer för att säkra tillgången till arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning genom att undanröja hinder, ta till vara de möjligheter som digitalt arbete erbjuder och skapa incitament för att anställa dem. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet oroas över att lika många som tidigare lämnar skolan i förtid, särskilt bland marginaliserade grupper, och att andelen lågpresterande elever ökar. Parlamentet betonar att brister i grundläggande räkning, läs- och skrivkunnighet och digitala färdigheter utgör allvarliga hinder för ett meningsfullt deltagande i samhället och på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att högkvalitativ, tillgänglig och inkluderande utbildning och livslångt lärande är en rättighet för alla. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra mer för att investera i tillgänglig utbildning och yrkesutbildning av hög kvalitet med skräddarsytt stöd, vidta ökade åtgärder för fortbildning och omskolning, i synnerhet förvärv av digital kompetens, och att främja livslångt lärande för att arbetskraften ska kunna anpassa sig till arbetsmarknadens föränderliga krav. Parlamentet betonar också att utbildningsresultat påverkas negativt av social utestängning, diskriminering, stereotyper, fattigdom och segregering, vilket är områden som också måste åtgärdas. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en heltäckande analys av vilka drivkrafter som gör att unga lämnar skolan i förtid, inbegripet sociala aspekter, och att baserat på detta lägga fram ett förslag för att ta itu med problemet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att en matchning av kvalifikationer med kompetens och arbetstillfällen samt ett snabbt erkännande och bättre certifiering av yrkeskvalifikationer i EU kan bidra till en välfungerande och inkluderande europeisk arbetsmarknad, och att ett närmare samarbete mellan utbildningssystem och företag skulle kunna bidra till detta mål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja de digitala lösningarna på utbildningsområdet på bästa sätt, med beaktande av den snabba teknikutvecklingen och behoven på den framtida arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker att kvalifikationer och certifierade kompetenser ger arbetstagare ett mervärde, förbättrar deras ställning på arbetsmarknaden och kan överföras vid omställningar på arbetsmarknaden. Parlamentet efterlyser en offentlig politik för kompetens som inriktas på certifiering och validering av kvalifikationer och meriter. Parlamentet betonar att kompetensbaserade ersättningssystem bör inrättas i företag med tillgång till offentliga medel för att höja arbetstagarnas kompetens i överenskommelse med arbetstagarnas representanter, eftersom detta system skulle säkerställa en avkastning på denna offentliga investering. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar den uppdaterade kompetensagendan för Europa, vars syfte är att uppfylla kompetenskraven och de framtida utmaningarna på EU:s arbetsmarknad, i samhället och i den ekologiska och digitala omställningen. Parlamentet understryker att man genom att stödja adekvata färdigheter med tonvikt på digital kompetens kommer produktiviteten förbättras och den ekologiska och digitala omställningen mot en grönare och smartare ekonomi underlättas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med digitalisering, automatisering, kompetensbrist och kompetensglapp samt digital utestängning. Parlamentet betonar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ungdomar, långtidsarbetslösa, offer för könsrelaterat våld, personer med funktionsnedsättning, romer och andra grupper som riskerar diskriminering. Parlamentet betonar det brådskande behovet av att inrätta en kompetensgaranti i linje med principerna för ungdomsgarantin så att alla européer ges möjligheter till kompetenshöjning och omskolning. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet understryker behovet av att behandla sociala, ekonomiska och miljörelaterade bestämningsfaktorer för hälsa. Parlamentet efterlyser inrättandet av en europeisk hälsounion, stresstestning av EU:s hälso- och sjukvårdssystem, minimistandarder för hälso- och sjukvård av hög kvalitet, en europeisk mekanism för hälsoinsatser samt en förstärkning av EU:s hälso- och sjukvårdsmyndigheter och civilskyddskapacitet, allt på grundval av principerna om solidaritet, icke-diskriminering, strategiskt oberoende och samarbete, som sätter folkhälsoaspekter i centrum för utformningen och genomförandet av all unionspolitik och alla unionsåtgärder, i enlighet med fördraget, med systematisk bedömning av hälsokonsekvenserna av all relevant politik och särskild tonvikt på tillhandahållandet av hälso- och sjukvård och behandling av äldre. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa tillgång till högkvalitativ personcentrerad och tillgänglig hälso- och sjukvård, inbegripet effektiv och resursstark allmän förebyggande vård och hälsofrämjande åtgärder för alla. Parlamentet välkomnar att fokus vad gäller hälso- och sjukvård inom ramen för den europeiska planeringsterminen har flyttats från kostnadsbesparande åtgärder till en inriktning på prestationer och hälsoresultat. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att ta itu med ojämlikheter i hälsa mellan och inom EU:s medlemsstater, utveckla gemensamma indikatorer och metoder för att övervaka hälsan och resultaten i hälso- och sjukvårdssystemen i syfte att minska ojämlikheter, identifiera och prioritera områden som behöver förbättras och öka finansieringen. Parlamentet anser att kommissionen bör utvärdera hur effektiva de åtgärder varit som vidtagits för att minska ojämlikheter i hälsa som uppkommit till följd av politik mot sociala, ekonomiska och miljörelaterade riskfaktorer. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet framhåller återigen vikten av rättsstatsprincipen – inbegripet oberoende och effektiva rättssystem, offentliga förvaltningar och offentlig upphandling av god kvalitet och robusta ramar för korruptionsbekämpning – som en grund för ett sunt företagsklimat, fungerande arbetsmarknader och en korrekt användning av EU-medel. Parlamentet betonar att bedömningen av rättsstatsprincipen och rättsväsendets effektivitet därför även fortsättningsvis bör ingå i den europeiska planeringsterminen. Medlemsstaterna uppmanas att ratificera den reviderade europeiska sociala stadgan. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(2)  EUT L 159, 20.5.2020, s. 1.

(3)  EUT L 130, 24.4.2020, s. 7.

(4)  EUT L 99, 31.3.2020, s. 5.

(5)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 196.

(6)  EUT L 185, 11.7.2019, s. 44.

(7)  EUT C 205, 19.6.2020, s. 3.

(8)  EUT L 138, 13.5.2014, s. 5.

(9)  EUT L 307, 18.11.2008, s. 11.

(10)  EUT L 188, 12.7.2019, s. 79.

(11)  EUT C 155, 25.5.2011, s. 10.

(12)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 93.

(13)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 100.

(14)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 109.

(15)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 141.

(16)  Antagna texter, P9_TA(2019)0033.

(17)  Antagna texter, P8_TA(2019)0202.

(18)  EUT C 134, 24.4.2020, s. 16.

(19)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 9.

(20)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 89.

(21)  EUT C 346, 27.9.2018, s. 156.

(22)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 135.

(23)  EUT C 242, 10.7.2018, s. 24.

(24)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 93.

(25)  EUT C 35, 31.1.2018, s. 157.

(26)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 117.

(27)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 25.

(28)  Antagna texter, P9_TA(2020)0205.

(29)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(30)  EUT L 151, 7.6.2019, s. 70.

(31)  EUT L 186, 11.7.2019, s. 105.

(32)  Antagna texter, P9_TA(2020)0176.

---

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/175 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/175

---

P9_TA(2020)0285

Avskogning

Europaparlamentets resolution av den 22 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU (2020/2006(INL))

(2021/C 404/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003Skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (FLEGT) – förslag till en handlingsplan för EU (COM(2003)0251), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 maj 2003Skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel (FLEGT) – förslag till en handlingsplan för EU (COM(2003)0251),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 995/2010 av den 20 oktober 2010 om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden (nedan kallad EU:s timmerförordning) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 995/2010 av den 20 oktober 2010 om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden (nedan kallad EU:s timmerförordning) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 antagen av rådet den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 antagen av rådet den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (3),

| — | med beaktande av Förenta nationernas mål för hållbar utveckling 2030, särskilt mål 12 om hållbar konsumtion och produktion samt mål 15 om att skydda, återställa och främja ett hållbart nyttjande av landbaserade ekosystem, hållbart bruka skogar, bekämpa ökenspridning, hejda och vrida tillbaka markförstöringen samt hejda förlusten av biologisk mångfald, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas mål för hållbar utveckling 2030, särskilt mål 12 om hållbar konsumtion och produktion samt mål 15 om att skydda, återställa och främja ett hållbart nyttjande av landbaserade ekosystem, hållbart bruka skogar, bekämpa ökenspridning, hejda och vrida tillbaka markförstöringen samt hejda förlusten av biologisk mångfald,

| — | med beaktande av Parisavtalet från den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet från den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21),

| — | med beaktande av den studie om krav på tillbörlig aktsamhet genom leveranskedjan som beställdes av kommissionens generaldirektorat för rättsliga frågor och konsumentfrågor (2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den studie om krav på tillbörlig aktsamhet genom leveranskedjan som beställdes av kommissionens generaldirektorat för rättsliga frågor och konsumentfrågor (2020),

| — | med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst (EPRS) med en bedömning av det europeiska mervärdet i en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU, publicerad i september 2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien från Europaparlamentets utredningstjänst (EPRS) med en bedömning av det europeiska mervärdet i en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU, publicerad i september 2020 (4),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet och medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om meddelandet om att intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar av den 16 december 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet och medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om meddelandet om att intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar av den 16 december 2019,

| — | med beaktande av Amsterdamförklaringen av den 7 december 2015 om eliminering av avskogning från jordbruksråvarukedjor kopplade till europeiska länder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Amsterdamförklaringen av den 7 december 2015 om eliminering av avskogning från jordbruksråvarukedjor kopplade till europeiska länder,

| — | med beaktande av FN:s program för minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse (Redd+), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s program för minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse (Redd+),

| — | med beaktande av FN:s strategiska plan för skog 2017–2030, som fastställer sex globala mål och 26 delmål för skogen som ska uppnås senast 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s strategiska plan för skog 2017–2030, som fastställer sex globala mål och 26 delmål för skogen som ska uppnås senast 2030,

| — | med beaktande av FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning, som antogs den 17 juni 1994, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning, som antogs den 17 juni 1994,

| — | med beaktande av de nationella plattformar för hållbara råvaror som utvecklats av FN:s utvecklingsprogram (UNDP), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de nationella plattformar för hållbara råvaror som utvecklats av FN:s utvecklingsprogram (UNDP),

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (5),

| — | med beaktande av den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna från 1969, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna från 1969,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1987, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter från 1987,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 169 från 1989 om ursprungsfolk och stamfolk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 169 från 1989 om ursprungsfolk och stamfolk,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter från 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter från 2007,

| — | med beaktande av OECD:s/FAO:s riktlinjer för ansvarsfulla leveranskedjor i jordbruket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s/FAO:s riktlinjer för ansvarsfulla leveranskedjor i jordbruket,

| — | med beaktande av FAO:s rapport The State of the World’s Forests 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s rapport The State of the World’s Forests 2020,

| — | med beaktande av FAO:s publikation The State of the World’s Forests 2018 – Forest pathways to sustainable development, FAO (2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s publikation The State of the World’s Forests 2018 – Forest pathways to sustainable development, FAO (2018),

| — | med beaktande av FAO:s Global Forest Resources Assessment 2015 – Desk reference, FAO 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s Global Forest Resources Assessment 2015 – Desk reference, FAO 2015,

| — | med beaktande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) från 1973, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) från 1973,

| — | med beaktande av konventionen om biologisk mångfald från 1992 samt Cartagenaprotokollet om biosäkerhet från 2000 och Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning från 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om biologisk mångfald från 1992 samt Cartagenaprotokollet om biosäkerhet från 2000 och Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning från 2010,

| — | med beaktande av 2019 års globala bedömningsrapport om biologisk mångfald och ekosystemtjänster av den 6 maj 2019 från FN:s mellanstatliga plattform för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2019 års globala bedömningsrapport om biologisk mångfald och ekosystemtjänster av den 6 maj 2019 från FN:s mellanstatliga plattform för biologisk mångfald och ekosystemtjänster,

| — | med beaktande av FN:s principer för ansvarsfulla investeringar från 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s principer för ansvarsfulla investeringar från 2006,

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter, som godkändes av FN:s råd för mänskliga rättigheter 2011, samt OECD:s riktlinjer för multinationella företag, som uppdaterades 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter, som godkändes av FN:s råd för mänskliga rättigheter 2011, samt OECD:s riktlinjer för multinationella företag, som uppdaterades 2011,

| — | med beaktande av den särskilda rapporten om klimatförändringar och mark av den 8 augusti 2019 från FN:s internationella panel för klimatförändringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten om klimatförändringar och mark av den 8 augusti 2019 från FN:s internationella panel för klimatförändringar,

| — | med beaktande av FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrås (UNODC) globala program för att bekämpa naturvårds- och skogsbrott, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrås (UNODC) globala program för att bekämpa naturvårds- och skogsbrott,

| — | med beaktande av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, som antogs den 25 juni 1998 i Århus av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, som antogs den 25 juni 1998 i Århus av Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om EU:s politik till stöd för människorättsförsvarare (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om EU:s politik till stöd för människorättsförsvarare (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om palmolja och avverkning av regnskogar (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om palmolja och avverkning av regnskogar (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om den internationella handelns och EU:s handelspolitiks inverkan på de globala värdekedjorna (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om den internationella handelns och EU:s handelspolitiks inverkan på de globala värdekedjorna (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2018 om kränkningar av urbefolkningarnas rättigheter i världen, inklusive markrofferi (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2018 om kränkningar av urbefolkningarnas rättigheter i världen, inklusive markrofferi (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om transparent och ansvarsfull förvaltning av naturresurser i utvecklingsländer: skogarna (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2018 om transparent och ansvarsfull förvaltning av naturresurser i utvecklingsländer: skogarna (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2020 om intensifierade EU-insatser för att skydda och återställa världens skogar (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2020 om intensifierade EU-insatser för att skydda och återställa världens skogar (14),

| — | med beaktande av det så kallade skogslöftet av den 21 mars 2019, genom vilket många ledamöter i Europaparlamentet lovade att främja politik för att skydda och återställa skogar världen över och erkänna och säkra skogsfolkens territorier och deras rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det så kallade skogslöftet av den 21 mars 2019, genom vilket många ledamöter i Europaparlamentet lovade att främja politik för att skydda och återställa skogar världen över och erkänna och säkra skogsfolkens territorier och deras rättigheter,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 28 juni 2018 om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 28 juni 2018 om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 juli 2019Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar (COM(2019)0352), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 juli 2019Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar (COM(2019)0352),

| — | med beaktande av kommissionens genomförbarhetsstudie om alternativ för att förstärka EU:s insatser mot avskogning från januari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförbarhetsstudie om alternativ för att förstärka EU:s insatser mot avskogning från januari 2018,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381),

| — | med beaktande av uttalandet från april 2018 av företrädare för det civila samhället om EU:s roll i att skydda skogar och rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från april 2018 av företrädare för det civila samhället om EU:s roll i att skydda skogar och rättigheter,

| — | med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för utveckling, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för utveckling, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0179/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0179/2020), och av följande skäl:

| A. | Skogar med stor biologisk mångfald är naturliga kolsänkor och är därför oumbärliga när det gäller att bekämpa klimatförändringarna i enlighet med Parisavtalets mål om att hålla ökningen av den globala genomsnittstemperaturen långt under 2 oC över förindustriell nivå och göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC över förindustriell nivå – den mest aktuella forskningen visar att en begränsning av ökningen till 1,5 oC väsentligen skulle minska skadan för människor och naturliga ekosystem jämfört med tvågradersscenariot (15) – samt när det gäller att klimatanpassa och att bevara den biologiska mångfalden. Inte bara avskogade områden utan även skogar som har försämrats genom mänskliga ingrepp kan omvandlas till en koldioxidkälla. |
| --- | --- |

A.

Skogar med stor biologisk mångfald är naturliga kolsänkor och är därför oumbärliga när det gäller att bekämpa klimatförändringarna i enlighet med Parisavtalets mål om att hålla ökningen av den globala genomsnittstemperaturen långt under 2 oC över förindustriell nivå och göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC över förindustriell nivå – den mest aktuella forskningen visar att en begränsning av ökningen till 1,5 oC väsentligen skulle minska skadan för människor och naturliga ekosystem jämfört med tvågradersscenariot (15) – samt när det gäller att klimatanpassa och att bevara den biologiska mångfalden. Inte bara avskogade områden utan även skogar som har försämrats genom mänskliga ingrepp kan omvandlas till en koldioxidkälla.

| B. | Skogarna står för 80 % av jordens biologiska mångfald och täcker 30 % av dess yta (16). Skogarna utgör en väsentlig organisk infrastruktur för några av planetens tätaste, känsligaste och mest mångskiftande ekosystem. Avskogningen är det allvarligaste hotet för 85 % av de hotade eller utrotningshotade arterna, och 58 % av ryggradsdjuren har redan försvunnit från jordens yta på grund av avskogning under åren 1970–2012 (17). |
| --- | --- |

B.

Skogarna står för 80 % av jordens biologiska mångfald och täcker 30 % av dess yta (16). Skogarna utgör en väsentlig organisk infrastruktur för några av planetens tätaste, känsligaste och mest mångskiftande ekosystem. Avskogningen är det allvarligaste hotet för 85 % av de hotade eller utrotningshotade arterna, och 58 % av ryggradsdjuren har redan försvunnit från jordens yta på grund av avskogning under åren 1970–2012 (17).

| C. | Skogar utgör en försörjnings- och inkomstkälla för runt 25 % av världens befolkning (18), och skogsförstörelsen får allvarliga konsekvenser för försörjningsmöjligheterna för de mest utsatta, däribland ursprungsbefolkningar som är starkt beroende av skogarnas ekosystem. |
| --- | --- |

C.

Skogar utgör en försörjnings- och inkomstkälla för runt 25 % av världens befolkning (18), och skogsförstörelsen får allvarliga konsekvenser för försörjningsmöjligheterna för de mest utsatta, däribland ursprungsbefolkningar som är starkt beroende av skogarnas ekosystem.

| D. | Utsläpp till följd av ändrad markanvändning, framför allt på grund av avskogning, står för cirka 12 % av de globala utsläppen av växthusgaser och är den näst största orsaken till klimatförändringar efter förbränning av kol, olja och gas (19). |
| --- | --- |

D.

Utsläpp till följd av ändrad markanvändning, framför allt på grund av avskogning, står för cirka 12 % av de globala utsläppen av växthusgaser och är den näst största orsaken till klimatförändringar efter förbränning av kol, olja och gas (19).

| E. | Primärskogarna är särskilt drabbade av avskogning. Primärskogarna har stora kollager och kännetecknas av unika ekologiska förhållanden och unika nivåer av biologisk mångfald. De kan därför inte ersättas av nyplanterad skog. Återbeskogning som är förenlig med skyddet och förstärkningen av lokala ekosystem kan spela en roll i kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

E.

Primärskogarna är särskilt drabbade av avskogning. Primärskogarna har stora kollager och kännetecknas av unika ekologiska förhållanden och unika nivåer av biologisk mångfald. De kan därför inte ersättas av nyplanterad skog. Återbeskogning som är förenlig med skyddet och förstärkningen av lokala ekosystem kan spela en roll i kampen mot klimatförändringarna.

| F. | För att bekämpa förlusten av biologisk mångfald och klimatkriserna är det angeläget att skogarna skyddas och återställs på ett sådant sätt att man maximerar deras kapacitet att lagra koldioxid och skydda den biologiska mångfalden. Detta ger många fördelar, eftersom det främjar tillväxten av befintliga skogar till deras maximala koldioxidlagringspotential och samtidigt återställer tidigare skadade ekosystem och möjliggör nedbrytning av organiskt material, och dessutom skyddar den biologiska mångfalden samt jord, luft, mark och vatten. |
| --- | --- |

F.

För att bekämpa förlusten av biologisk mångfald och klimatkriserna är det angeläget att skogarna skyddas och återställs på ett sådant sätt att man maximerar deras kapacitet att lagra koldioxid och skydda den biologiska mångfalden. Detta ger många fördelar, eftersom det främjar tillväxten av befintliga skogar till deras maximala koldioxidlagringspotential och samtidigt återställer tidigare skadade ekosystem och möjliggör nedbrytning av organiskt material, och dessutom skyddar den biologiska mångfalden samt jord, luft, mark och vatten.

| G. | Allmänhetens påtryckningar för att skogar ska fullgöra icke-produktiva funktioner ökar i hela världen, vilket ofta står i skarp kontrast till försämringen av skogarnas tillstånd. |
| --- | --- |

G.

Allmänhetens påtryckningar för att skogar ska fullgöra icke-produktiva funktioner ökar i hela världen, vilket ofta står i skarp kontrast till försämringen av skogarnas tillstånd.

| H. | Skogar ger samhället viktiga ekosystemtjänster, till exempel ren luft, reglering av vattenflöden, koldioxidminskning, skydd mot vatten- och vinderosion, livsmiljöer för djur och växter, återställande av skadad mark och resiliens mot klimatförändringar. Den naturliga regleringen av vattenflöden i skogar har beräknats ha ett värde på mellan 1 360 och 5 235 US-dollar (2007) (20) per hektar och år. Denna ”naturliga tjänst” påverkas kraftigt av avskogningen. Skogar och biologisk mångfald har även ett inneboende värde som går bortom deras användningsvärde för människor, bland annat som koldioxidlager, vilket inte kan omsättas i pengar eller kvantifieras. |
| --- | --- |

H.

Skogar ger samhället viktiga ekosystemtjänster, till exempel ren luft, reglering av vattenflöden, koldioxidminskning, skydd mot vatten- och vinderosion, livsmiljöer för djur och växter, återställande av skadad mark och resiliens mot klimatförändringar. Den naturliga regleringen av vattenflöden i skogar har beräknats ha ett värde på mellan 1 360 och 5 235 US-dollar (2007) (20) per hektar och år. Denna ”naturliga tjänst” påverkas kraftigt av avskogningen. Skogar och biologisk mångfald har även ett inneboende värde som går bortom deras användningsvärde för människor, bland annat som koldioxidlager, vilket inte kan omsättas i pengar eller kvantifieras.

| I. | Skogar har ett kulturellt, socialt och andligt värde för många människor och folkgrupper. |
| --- | --- |

I.

Skogar har ett kulturellt, socialt och andligt värde för många människor och folkgrupper.

| J. | Skogstäcket i unionen har vuxit de senaste årtiondena. Däremot har förlusten av det globala trädbeståndet förvärrats stadigt under de senaste 18 åren, och bara under 2019 förstördes 3,8 miljoner hektar primära regnskogar (21). |
| --- | --- |

J.

Skogstäcket i unionen har vuxit de senaste årtiondena. Däremot har förlusten av det globala trädbeståndet förvärrats stadigt under de senaste 18 åren, och bara under 2019 förstördes 3,8 miljoner hektar primära regnskogar (21).

| K. | Avskogning, försämring och omvandling av världens skogar förvärrar hotet mot ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, som drabbas av människorättskränkningar, angrepp och mord på grund av sina insatser för att skydda sina skogar, sin mark och sin miljö. Under 2018 mördades varje vecka i genomsnitt mer än tre mark- och miljöförsvarare, och under det senaste årtiondet har över 300 människor dödats i konflikter kring resurs- och markanvändning i Amazonas (22). |
| --- | --- |

K.

Avskogning, försämring och omvandling av världens skogar förvärrar hotet mot ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, som drabbas av människorättskränkningar, angrepp och mord på grund av sina insatser för att skydda sina skogar, sin mark och sin miljö. Under 2018 mördades varje vecka i genomsnitt mer än tre mark- och miljöförsvarare, och under det senaste årtiondet har över 300 människor dödats i konflikter kring resurs- och markanvändning i Amazonas (22).

| L. | Klimatförändringarna, förlusten av biologisk mångfald världen över samt förstörelsen och förändringen av naturliga ekosystem, däribland skogar, har allvarliga konsekvenser för vilda djurs och växters livsmiljöer och leder till ökad kontakt mellan vilda djur, människor och tamdjur, vilket ökar risken för nya utbrott av epidemier och pandemier som har sitt ursprung hos vilda djur och växter. FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) bekräftar att ökningen av infektionssjukdomar sammanfaller med den accelererade skövlingen av regnskogar, särskilt i samband med odling av oljepalmer eller sojabönor (23). Mer än två tredjedelar av alla nya smittsamma sjukdomar kommer från djur, varav de allra flesta är vilda djur. Att skydda och återställa den biologiska mångfalden och välfungerande ekosystem är därför av central betydelse för att öka vår motståndskraft och förhindra att nya sjukdomar uppstår och sprids i framtiden. |
| --- | --- |

L.

Klimatförändringarna, förlusten av biologisk mångfald världen över samt förstörelsen och förändringen av naturliga ekosystem, däribland skogar, har allvarliga konsekvenser för vilda djurs och växters livsmiljöer och leder till ökad kontakt mellan vilda djur, människor och tamdjur, vilket ökar risken för nya utbrott av epidemier och pandemier som har sitt ursprung hos vilda djur och växter. FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) bekräftar att ökningen av infektionssjukdomar sammanfaller med den accelererade skövlingen av regnskogar, särskilt i samband med odling av oljepalmer eller sojabönor (23). Mer än två tredjedelar av alla nya smittsamma sjukdomar kommer från djur, varav de allra flesta är vilda djur. Att skydda och återställa den biologiska mångfalden och välfungerande ekosystem är därför av central betydelse för att öka vår motståndskraft och förhindra att nya sjukdomar uppstår och sprids i framtiden.

| M. | Vatten är en värdefull resurs. Avsaknad eller otillräckligt genomförande av ett regelverk till skydd för vattenresurser gör det omöjligt att kontrollera användningen av denna resurs och möjliggör överuttag, föroreningar och vattenrofferi. Detta är skadligt för ekosystemen i efterföljande led och för lokalsamhällen. Det finns fall av vattenrofferi på grund av produktion av varor som utgör en risk för skogar och ekosystem (24). |
| --- | --- |

M.

Vatten är en värdefull resurs. Avsaknad eller otillräckligt genomförande av ett regelverk till skydd för vattenresurser gör det omöjligt att kontrollera användningen av denna resurs och möjliggör överuttag, föroreningar och vattenrofferi. Detta är skadligt för ekosystemen i efterföljande led och för lokalsamhällen. Det finns fall av vattenrofferi på grund av produktion av varor som utgör en risk för skogar och ekosystem (24).

| N. | Hållbar förvaltning av skogsresurser och förnybara råmaterial samt användning av skogsmark på ett sätt och i en takt som upprätthåller deras biologiska mångfald, återväxtförmåga, livskraft och potential att nu och i framtiden tillhandahålla relevanta ekologiska, ekonomiska och sociala funktioner på lokal, nationell och global nivå, och som inte skadar andra ekosystem, är ett viktigt inslag i den övergripande politiska strategin för att stoppa avskogningen på såväl unionsnivå som global nivå. |
| --- | --- |

N.

Hållbar förvaltning av skogsresurser och förnybara råmaterial samt användning av skogsmark på ett sätt och i en takt som upprätthåller deras biologiska mångfald, återväxtförmåga, livskraft och potential att nu och i framtiden tillhandahålla relevanta ekologiska, ekonomiska och sociala funktioner på lokal, nationell och global nivå, och som inte skadar andra ekosystem, är ett viktigt inslag i den övergripande politiska strategin för att stoppa avskogningen på såväl unionsnivå som global nivå.

| O. | Unionens konsumtion bidrar uppskattningsvis till minst 10 % av den globala avskogningen. |
| --- | --- |

O.

Unionens konsumtion bidrar uppskattningsvis till minst 10 % av den globala avskogningen.

| P. | Det är viktigt att främja hållbar kosthållning genom att öka konsumenternas medvetenhet om effekterna av deras konsumtionsmönster samt informera om kost som är bättre för människors hälsa och har mindre miljöpåverkan. |
| --- | --- |

P.

Det är viktigt att främja hållbar kosthållning genom att öka konsumenternas medvetenhet om effekterna av deras konsumtionsmönster samt informera om kost som är bättre för människors hälsa och har mindre miljöpåverkan.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet understryker att omkring 80 % av den globala avskogningen orsakas av utbredningen av mark som används till jordbruk (25). Parlamentet betonar i detta sammanhang att kommissionen i sitt meddelande om att intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar från juli 2019 medger att unionens efterfrågan på produkter såsom palmolja, kött, soja, kakao, majs, timmer och gummi, även i form av bearbetade produkter och tjänster, är en viktig orsak till avskogning, skogsförstörelse, förstöring av ekosystem och därtill kopplade människorättskränkningar i hela världen och svarar för omkring 10 % av den globala delen av avskogningen konkretiserad i den totala slutliga konsumtionen (26). Parlamentet konstaterar vidare att EU:s konsumtion av andra varor, såsom bomull, kaffe, sockerrör, raps och räkor från mangroveskogar, också bidrar till den globala avskogningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att ett globalt bevarande av skogarna och förebyggande av skogsförstörelse är några av de största hållbarhetsutmaningarna i vår tid, och utan dem kan målen i 2030 års agenda för hållbar utveckling, Parisavtalet och den gröna given inte uppnås. Parlamentet betonar att hållbart utnyttjande av skogar och ekosystem i många delar av världen inte kan säkerställas med den nuvarande politiken. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar med största oro att förlusten av skogsarealer under perioden 2014–2018 ökade med 43 % till en genomsnittlig förlust av 26,1 miljoner hektar per år, jämfört med 18,3 miljoner hektar per år under perioden 2002–2013. Parlamentet är särskilt bekymrat över förlusten av primärskogar, med tanke på att de tre senaste åren med tillgängliga uppgifter (2016, 2017 och 2018) har uppvisat den högsta förlusttakten det här århundradet. Dessutom ökade bara i brasilianska Amazonas avskogningen med 88 % i juni 2019 jämfört med juni 2018. Parlamentet understryker att förstörelsen och försämringen av naturliga skogar inte bara sker i tropiska områden utan över hela världen, även inom unionen och i dess direkta grannskap. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att världens totala skogsareal endast utgör omkring 68 % av de uppskattade förindustriella nivåerna, att skogstäcket minskade med 290 miljoner hektar till följd av avverkning och virkesproduktion mellan 1990 och 2015 och att intakta skogar (områden på över 500 km2 där ingen mänsklig påverkan kan registreras med hjälp av satelliter) minskade med 7 % mellan 2000 och 2013 (27). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar även att ändring och förstörelse av livsmiljöer, som inkräktar på naturliga skogsområden, har allvarliga konsekvenser för människors och djurs hälsa globalt och även inverkar på den biologiska mångfalden, inte minst genom den ökade förekomsten av zoonoser (som orsakat 50 pandemier under de senaste 30 åren), senast i raden covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar med oro att forskningen efter det tragiska utbrottet av covid-19-pandemin fortsätter att påvisa ett oroväckande samband mellan zoonotiska sjukdomar och avskogning, klimatförändringar och förlust av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet poängterar att primärskogar är oersättliga och att förlusten av primärskogar inte kan uppvägas av ett nytt skogsbaserat förhållningssätt. Parlamentet konstaterar att stopp för avskogning och skogsförstörelse, i kombination med skydd av befintliga skogar samt hållbara insatser för återställande, beskogning och återbeskogning på ett sätt som maximerar skogarnas kapacitet att lagra koldioxid och skydda den biologiska mångfalden, kan ge försörjningsmöjligheter, öka inkomsterna för lokalsamhällen och erbjuda ekonomiska utvecklingsmöjligheter. Parlamentet betonar i detta syfte vikten av att främja agroekologi och hållbar jordbruksproduktion på global, nationell, regional och lokal nivå för att förhindra ohållbar användning och förvaltning av marken, hantera naturliga störningar och begränsa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att förekomsten av stora skogsområden bidrar till att förebygga ökenspridning i inlandsregioner. Parlamentet föreslår att skyddet av skogar även som fuktkälla ska ges stor uppmärksamhet i utvecklings- och handelspolitiken. Parlamentet framhåller exempelvis att hela 40 % av allt regn på det etiopiska höglandet – Nilens huvudkälla – tillhandahålls genom fukt som återvinns från skogarna i Kongobäckenet och att ett stopp för avskogningen i regionen även är relevant för frågan om klimatflyktingkrisen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att drivkrafterna bakom avskogningen går utanför själva skogssektorn och hänger samman med en mängd olika frågor, såsom besittningsrättsliga förhållanden, svag samhällsstyrning och brottsbekämpning, skydd av ursprungsbefolkningars rättigheter, klimatförändringar, demokrati, mänskliga rättigheter, politisk frihet, råvarukonsumtionsnivåer, stort beroende av foderimport, jordbrukspolitik samt frånvaro av en offentlig politik som främjar och stimulerar hållbart och lagligt anskaffade och producerade varor. Parlamentet påminner om att kvinnor från ursprungsbefolkningar och kvinnliga jordbrukare spelar en central roll för skyddet av skogens ekosystem. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka ansträngningarna för att ta ett helhetsgrepp på avskogningen genom en enhetlig och rättligt bindande politisk ram och att samtidigt säkerställa bevarandet av ekosystemen. Parlamentet anser att jämställdhet i skogsbruksutbildning är ett centralt inslag i en hållbar skogsförvaltning, vilket bör synas i unionens politik. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att avskogningen i en rad länder beror på frånvaro av lämplig politik (såsom fysisk planering), otydliga besittningsrättsliga förhållanden och andra markrättigheter, svag samhällsstyrning och bristfällig brottsbekämpning, olaglig verksamhet och otillräckliga investeringar i hållbar skogsförvaltning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet har sedan december 2015 antagit 40 invändningar mot import av genetiskt modifierade livsmedel och foder, varav 11 avsett import av genetiskt modifierad soja. Parlamentet påminner om att ett av skälen till att motsätta sig denna import var avskogningen i samband med odling i länder som Brasilien och Argentina, där soja nästan uteslutande är genetiskt modifierad för att användas tillsammans med bekämpningsmedel. Parlamentet konstaterar att en färsk sakkunnigbedömd vetenskaplig studie av forskare från hela unionen visade att unionen har det största koldioxidavtrycket i världen på grund av sin sojaimport från Brasilien, 13,8 % större än sådan import till Kina, världens största sojaimportör. Parlamentet konstaterar att unionens stora koldioxidavtryck beror på dess andel av utsläppen från konkretiserad avskogning (28). Parlamentet konstaterar vidare att soja enligt kommissionen historiskt sett har varit unionens främsta källa till global avskogning och därmed sammanhängande utsläpp och att soja står för närmare hälften av den konkretiserade avskogningen i all import till unionen (29). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet riktar uppmärksamhet mot hur produktionen av genetiskt modifierade organismer är en viktig orsak till avskogning, särskilt i Brasilien och Argentina, och anser att importen av genetiskt modifierade organismer till unionen bör upphöra. Parlamentet påminner om att köttkonsumtionen, även inom unionen, bidrar till avskogningen utanför unionen genom en ökad efterfrågan på billigt foder med genetiskt modifierade organismer, särskilt import av genetiskt modifierade sojabönor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att skogar också kan påverkas negativt av att betesmark och jordbruksmark som ursprungligen använts för att producera livsmedel och foder omvandlas till mark för produktion av biobränslen (indirekt ändring av markanvändning). |
| --- | --- |

13.

Frivillig certifiering och märkning för tredje part

| 14. | Europaparlamentet välkomnar företagens ökande medvetenhet om problemet med global avskogning, skogsförstörelse och ekosystemförstörelse, behovet av åtgärder och tillhörande åtaganden från företagens sida samt de allt högre ropen på transparenta, konsekventa, enhetliga, förnuftiga och verkställbara krav på hållbara leveranskedjor, bland annat minskad efterfrågan på varor som innebär en risk för skogarna. Parlamentet konstaterar att vissa verksamhetsutövare har tagit till sig New York-deklarationen om skogar från 2014 och vidtagit åtgärder för att ta tag i avskogningen. Dessvärre är dessa ofta inte tillräckligt ambitiösa, omfattar bara delar av leveranskedjan och är inte ämnade att hantera avskogningens många sammanflätade drivkrafter (30), och därför lever de inte upp till sina påståenden om hållbarhet och sina aviserade åtaganden. Parlamentet framhåller i detta avseende att företagens frivilliga åtaganden mot avskogning hittills inte har varit tillräckliga för att hejda den globala avskogningen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att tredjepartscertifieringssystem har spelat en viktig roll när det gäller att sammanföra företag och civilsamhället för att nå samsyn kring problemet med avskogning. Parlamentet konstaterar dock att frivilliga tredjepartscertifieringssystem, samtidigt som de har bidragit till utvecklingen av god praxis, inte kan stoppa och vända den globala avskogningen ekosystemförstörelsen på egen hand utan endast bör fungera som komplement till bindande åtgärder. Parlamentet konstaterar att frivillig tredjepartscertifiering kan vara ett kompletterande verktyg för att bedöma och minska risken för avskogning om certifieringen utformas och genomförs till fullo med avseende på väldefinierade, mätbara och ambitiösa hållbarhetskriterier som den ska baseras på, certifierings- och ackrediteringsförfarandets robusthet, oberoende övervaknings- och efterlevnadsmekanismer, möjlighet att övervaka leveranskedjan samt förnuftiga krav på att skydda primärskogar och andra naturliga skogar och främja hållbar skogsförvaltning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att enbart tredjepartscertifieringar och tredjepartsmärkningar inte är tillräckligt effektiva för att förhindra att varor som riskerar skogar och ekosystem kommer in på unionens inre marknad. Parlamentet betonar därför att tredjepartscertifieringar endast kan komplettera, men inte ersätta, verksamhetsutövarnas grundliga och obligatoriska förfaranden för tillbörlig aktsamhet, som även säkerställer deras sociala och miljömässiga ansvar i enlighet med principen att förorenaren betalar, som är inskriven i artikel 191 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är bekymrat över att de många befintliga certifieringssystemen och märkningarna förvirrar konsumenterna och försämrar deras möjligheter att göra välgrundade val. Parlamentet understryker i detta sammanhang att en harmonisering av informationsskyldigheten bör övervägas. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker att en politisk åtgärd som uteslutande är beroende av konsumenternas val på ett otillbörligt sätt överför ansvaret för att köpa avskogningsfria produkter på konsumenterna, vilket inte är tillräckligt effektivt för att integrera en mer hållbar produktion. Parlamentet anser att konsumentinformation om avskogningsfria produkter kan vara ett kraftfullt verktyg för att komplettera ett regelverk om tillbörlig aktsamhet och hantera efterfrågesidan på denna punkt. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ytterligare integrera avskogningshänsyn i EU:s miljömärke, i grön offentlig upphandling och i andra initiativ inom ramen för den cirkulära ekonomin som ett led i en omfattande uppsättning åtgärder och initiativ för att säkerställa avskogningsfria leveranskedjor. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att inkludera risken för avskogning och ekosystemförstörelse bland kriterierna för miljöpåståendena i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG (31) och att inrätta ett EU-system för förhandsgodkännande för att auktorisera användningen av miljöpåståenden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att det hittills inte finns några regler som förbjuder utsläppande på unionsmarknaden av produkter som har bidragit till skogsförstörelse. Parlamentet påpekar att även timmer som avverkats i enlighet med lagen i ursprungslandet kan bidra till avskogning och ändå ha fritt tillträde till unionsmarknaden. Parlamentet noterar därför att konsumenter av många riskvaror för skogar och ekosystem i unionen inte har någon garanti för att dessa produkter inte har bidragit till avskogning och att konsumenter därför utan egen skuld, avsikt och vetskap driver på avskogningen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att de kriterier för vad som utgör en ”avskogningsfri” vara eller produkt som ligger till grund för certifieringssystem inte alltid har varit tillräckligt omfattande, eftersom de ibland bara omfattar en del av en produkts relevanta beståndsdelar eller bara delar av en produkts livscykel eller använder en otillräcklig definition av ”avskogningsfri”, vilket kan leda till att företag väljer bland olika märkningar och urvattnar certifieringsambitionen i stort. |
| --- | --- |

20.

Obligatoriska regler baserade på tillbörlig aktsamhet

| 21. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende uppmaningarna från ett antal företag om att införa unionsbestämmelser för obligatorisk tillbörlig aktsamhet i leveranskedjorna för råvaror som utgör en risk för skogen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given och sin uppmaning till kommissionen att utan dröjsmål lägga fram ett förslag till en EU-rättslig ram på grundval av tillbörlig aktsamhet för att säkerställa hållbara och avskogningsfria leveranskedjor för produkter som släpps ut på unionsmarknaden, med särskilt fokus på att åtgärda de huvudsakliga faktorerna bakom importerad avskogning och i stället uppmuntra import som inte leder till avskogning utomlands, med hänsyn till den ekonomiska betydelsen av råvaruexport för utvecklingsländer, särskilt för småbrukare, och med beaktande av återkoppling från alla intressenter, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen i sitt meddelande om avskogning från 2008 fastställde målet att stoppa minskningen av världens skogstäcke senast 2030 och att minska den totala tropiska avskogningen med minst 50 % senast 2020, men varnar för att det andra målet med största sannolikhet inte kommer att nås. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att ta itu med den globala avskogningen och skogsförstörelsen, men efterlyser en ambitiösare politisk strategi. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till en EU-rättslig ram, åtföljt av en konsekvensbedömning, på grundval av obligatoriska krav på tillbörlig aktsamhet, rapportering, redovisning och tredjepartsdeltagande samt ansvar och påföljder vid åsidosättande av skyldigheterna för alla företag som för första gången släpper ut råvaror som medför risk för skogar och ekosystem samt därav härledda produkter på unionsmarknaden, samt tillgång till rättslig prövning och gottgörelse för de drabbade när dessa skyldigheter åsidosätts. Parlamentet anser att det bör ställas spårbarhetskrav på aktörerna på unionsmarknaden, särskilt när det gäller identifiering av råvarornas och de därav härledda produkternas ursprung när de släpps ut på unionens inre marknad, för att säkerställa hållbara och avskogningsfria värdekedjor, såsom anges i bilagan till denna resolution. Parlamentet betonar att samma rättsliga ram även bör gälla för alla finansinstitut som är auktoriserade att verka i unionen och som bistår med pengar till företag som skördar, utvinner, producerar, bearbetar eller handlar med råvaror och härledda produkter som utgör en risk för skogar och ekosystem. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att unionen måste se till att endast främja globala leveranskedjor och finansflöden som är hållbara och avskogningsfria och som inte leder till människorättskränkningar. Parlamentet är övertygat om att obligatoriska hållbarhetsregler antagna på en stor marknad, som unionsmarknaden, har potential att styra de globala produktionsmetoderna i en mer hållbar riktning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påpekar att urvalet av de råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem och som ska omfattas av denna EU-rättsliga ram bör utgå från objektiva, transparenta och vetenskapligt grundade överväganden om att sådana råvaror är förknippade med förstörelse och försämring av skogar och ekosystem med stora kollager och stor biologisk mångfald, samt urfolks rättigheter och mänskliga rättigheter i allmänhet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att en sådan EU-rättslig ram inte bara bör garantera att skörd, produktion, utvinning och bearbetning av råvaror och härledda produkter som utgör en risk för skogar och ekosystem går lagligt till i ursprungslandet, utan även att skörden, produktionen, utvinningen och bearbetningen är hållbar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet framhåller att flera studier (32) visar att en rättslig ram för att förhindra att produkter med koppling till avskogning kommer in på unionens inre marknad inte kommer att påverka volymerna och priset för råvaror som säljs i unionen och som omfattas av bilagan till den här resolutionen och att extrakostnaderna för verksamhetsutövarna för att efterleva skyldigheterna är minimala. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet framhåller bidraget från icke-statliga organisationer, miljöaktivister, branschorganisationer och visselblåsare i kampen mot olaglig avverkning av timmer som leder till avskogning, förlust av biologisk mångfald och ökade utsläpp av växthusgaser. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att en sådan EU-rättslig ram även bör utvidgas till att omfatta andra ekosystem med stora kollager och stor biologisk mångfald, utöver skogar, särskilt havs- och kustekosystem, våtmarker, torvmarker och savanner, för att undvika att trycket flyttas över till dessa landskap. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att dessa skyldigheter bör gälla för alla verksamhetsutövare som släpper ut råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem på unionsmarknaden, oavsett storlek eller registreringsort, så snart en noggrann utvärdering kommit fram till att de är funktionella och tillämpliga på alla marknadsaktörer, däribland små och medelstora företag. Parlamentet inser samtidigt att åtgärderna efter verksamhetsutövarens riskbedömning måste stå i proportion till risknivåerna kopplade till den berörda råvaran, och anser att det på en fragmenterad slutmarknad är viktigt att inkludera mindre och större företag för att säkerställa både stor genomslagskraft och konsumentförtroende. Parlamentet betonar att regelverket inte får ge upphov till orimliga bördor för små och medelstora producenter, inbegripet småbrukare, eller förhindra deras tillgång till marknader och internationell handel på grund av kapacitetsbrist. Parlamentet understryker därför behovet av en samordnad stödmekanism för små och medelstora företag på EU-nivå för att se till att de har kunnande, beredskap och kapacitet att producera i enlighet med miljö- och människorättskraven. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att många unionsföretag i leveranskedjan är små och medelstora företag, och vill därför se en ändamålsenlig, småföretagarvänlig tillämpning som begränsar deras administrativa bördor till det som är strikt nödvändigt. Parlamentet anser att en snabbvarningsmekanism för företag bör inrättas för att varna dem när de importerar från områden där det finns risk för avskogning. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser att obligatoriska och unionsomfattande krav på tillbörlig aktsamhet skulle ge fördelar för företag genom att jämna ut spelplanen, eftersom konkurrenterna måste uppfylla samma normer, och ge rättssäkerhet till skillnad från en mosaik av olika åtgärder på nationell nivå. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påminner om studien om krav på tillbörlig aktsamhet genom leveranskedjan, beställd av kommissionens generaldirektorat för rättsliga frågor och konsumentfrågor, enligt vilken en majoritet av de svarande företagen är överens om att obligatorisk tillbörlig aktsamhet skulle ha positiva konsekvenser för de mänskliga rättigheterna och miljön. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att digitaliseringen och den nya teknikens verktyg har potential att erbjuda företag unika lösningar för att identifiera, förhindra, mildra och redovisa människorätts- och miljökonsekvenserna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att en framtida rättslig ram för råvaror som utgör en risk för skogar bör ta fasta på lärdomarna från Flegt-handlingsplanen, EU:s timmerförordning, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 (33) (konfliktmineralförordningen), Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/95/EU (34) (direktivet om icke-finansiell rapportering), lagstiftning om olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU) och andra unionsinitiativ för att reglera leveranskedjor. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar den pågående revideringen av direktivet om icke-finansiell rapportering och uppmanar kommissionen att förbättra kvaliteten på och omfattningen av icke-finansiell information, särskilt finansinstituts rapportering om miljöaspekter, och att främja integreringen av skogsrelevanta hänsyn i företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

37.

EU:s timmerförordning och frivilligt Flegt-partnerskapsavtal

| 38. | Europaparlamentet är övertygat om att EU:s timmerförordning, särskilt dess krav på tillbörlig aktsamhet, utgör en bra modell att bygga vidare på för en framtida EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU, men är också övertygat om att det bristande genomförandet, den begränsade räckvidden i fråga om vilka trävaror som omfattas och efterlevnaden av EU:s timmerförordning har gjort att dess anda och avsikt inte uppfylls. Parlamentet anser därför att lärdomar kan dras från EU:s timmerförordning i syfte att förbättra genomförande- och verkställighetsreglerna i en framtida EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU. Parlamentet påminner om att lagenligheten i avverkning av och handel med skogsprodukter för närvarande omfattas av EU:s timmerförordning, och betonar därför att dubbelreglering bör undvikas i den framtida EU-rättsliga ramen och att åtgärder för att reglera laglig och olaglig avverkning av och handel med skogsprodukter bör harmoniseras. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att eventuellt låta råvaror som omfattas av EU:s timmerförordning ingå i tillämpningsområdet för förslaget till en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU, och att därvidlag beakta den kommande kontrollen av timmerförordningens ändamålsenlighet och säkerställa det fortsatta arbetet med Flegt-handlingsplanens mål. När kommissionen gör det bör den även bedöma de potentiella konsekvenserna för befintliga frivilliga partnerskapsavtal, och unionens timmerproducerande partnerländer bör bli nära knutna till detta arbete. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar de goda resultat som samarbetet med tredjeländer inom ramen för EU:s Flegt-handlingsplan och frivilliga partnerskapsavtal har visat när det gäller att ta itu med problemet med olaglig avverkning på utbudssidan, och betonar att detta arbete bör intensifieras, särskilt genom övervakning, granskning och kontroll, och även genom att erbjuda kapacitetsuppbyggnad. Parlamentet betonar att de frivilliga partnerskapsavtalen utgör en mycket effektiv ram för att inrätta goda partnerskap med dessa länder, och att nya frivilliga partnerskapsavtal med ytterligare partner bör främjas. Parlamentet uppmanar EU att öka anslagen till Flegt. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ett fullständigt genomförande av EU:s Flegt-arbetsplan 2018–2022. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens kommande kontroll av ändamålsenligheten i Flegt-förordningen och EU:s timmerförordning och ser den som ett tillfälle att skärpa efterlevnadskontrollen och ytterligare förbättra genomförandet av dem, utvidga deras tillämpningsområde till att även omfatta exempelvis trycksaker, trävaror och konflikttimmer samt stärka civilsamhällets roll. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på noggrannare kontroller av importerat timmer och importerade trävaror vid unionens gränser, så att det kan säkerställas att de importerade produkterna verkligen uppfyller kriterierna för införsel till unionen. Parlamentet efterlyser ett snabbt och effektivt genomförande av unionens tullkodex och förstärkning av de nationella tullmyndigheternas kapacitet att säkerställa bättre harmonisering och bättre genomförande av unionens tullkodex. Parlamentet betonar att kommissionen måste säkerställa att tullkontroller i hela unionen följer samma standarder med hjälp av en direkt, enhetlig tullkontrollmekanism som samordnas med medlemsstaterna, och i fullständig överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet anser att handelsbaserade partnerskapsavtal med länder som är centrala producenter av råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem skulle kunna vara användbara för att ta itu med drivkrafterna bakom avskogningen på utbudssidan, och noterar att Flegt-modellen med frivilliga partnerskapsavtal är ett alternativ. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet anser att förslaget bör garantera rättssäkerhet för alla berörda intressenter avseende eventuella nya unionsomfattande åtgärder och ramar i samband med den nuvarande tillämpningen av Flegt-partnerskapsavtal och Flegt-licenser, i syfte att säkra intresset för investeringar i avskogningsfri export till unionen. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att upprätta handelsbaserade partnerskapsavtal med länder som är centrala producenter av jordbruksråvaror, i syfte att motverka avskogningens utbudsstyrda drivkrafter. |
| --- | --- |

45.

Handel och internationellt samarbete

| 46. | Europaparlamentet betonar att handels- och investeringspolitiken behöver ses över för att bemöta den internationella avskogningsutmaningen på ett effektivare sätt, och genom att säkerställa lika villkor globalt, och ta hänsyn till sambandet mellan handelsavtal och global biologisk mångfald samt skogarnas ekosystem. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet upprepar att unionens handels- och investeringspolitik, inklusive frihandelsavtalet med Mercosur, bör omfatta bindande och verkställbara kapitel om hållbar utveckling som fullt ut respekterar internationella åtaganden, i synnerhet Parisavtalet och Agenda 2030 för hållbar utveckling, är förenliga med Världshandelsorganisationen WTO:s regler och respekterar de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla framtida handels- och investeringsavtal innehåller rättsligt bindande och verkställbara bestämmelser, bl.a. om olaglig avverkning och bekämpande av korruption, för att förhindra avskogning, skogsförstörelse samt förstörelse och utarmning av ekosystem. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet rekommenderar, i samband med principen om att inte vålla skada enligt meddelandet om den europeiska gröna given, att kommissionen gör en bättre och regelbunden bedömning av befintliga handels- och investeringsavtals inverkan på avskogning, förstörelse av skogar och ekosystem, markrofferi och mänskliga rättigheter och ser till att ambitiösare, bindande och verkställbara bestämmelser om skydd för skogar och ekosystem, biologisk mångfald, stopp för markrofferi samt hållbart skogsbruk arbetas in i kapitlen om handel och hållbar utveckling i alla frihandels- och investeringsavtal. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet påpekar att man för att undvika prisdumpning och säkerställa hållbar träanvändning, förhindra utbredningen av bilaterala avtal baserade på dumpade timmerpriser och undvika att driva på ytterligare avverkning bör överväga avhjälpande åtgärder, bland annat ett gemensamt timmerauktionssystem, för att göra det möjligt att spåra materialets härkomst och baka in hänsyn till klimat, biologisk mångfald och mänskliga rättigheter i prissättningen. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet anser att handel och internationellt samarbete är viktiga verktyg för att befästa högre hållbarhetsstandarder, särskilt inom sektorer med anknytning till skogen och härledda värdekedjor. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka samarbetet med tredjeländer genom tekniskt bistånd, utbyte av information och god praxis när det gäller bevarande och skydd samt hållbart utnyttjande av skogar, med särskild inriktning på sambandet mellan organiserad brottslighet och varor som är förknippade med avskogning, liksom att främja och underlätta vetenskapligt och akademiskt samarbete med tredjeländer samt forskningsprogram för att främja kunskap och innovation om biologisk mångfald, ”gröna företag” och den cirkulära ekonomin. Parlamentet betonar att man måste beakta åtgärdernas effekter på sysselsättningen och tillväxten i de minst utvecklade länder som är beroende av produktion av råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem. Parlamentet uppmanar unionen att stödja och samarbeta med regeringar och det civila samhället i tredjeländer i deras insatser för att motverka avskogning, särskilt genom GSP+-systemet. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera huruvida ett nytt specifikt instrument för handelsrelaterat bistånd bör tas fram för att underlätta handel när det handlar om att begränsa riskerna i samband med produktion av råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de åtgärder som ska antas bygger på en omfattande och mångsidig strategi för avskogning, med tanke på dess många olika dimensioner och dess kopplingar till såväl startandet av livskraftiga företag som kampen mot kriminella ekonomier. Parlamentet uppmanar i detta syfte till dialog med tredjeländer för att i varje enskilt fall analysera huvudorsakerna till förluster av skogsarealer och relevansen hos de åtgärder som ska genomföras. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att bestämmelser om offentlig upphandling i frihandelsavtal alltid bör beakta sociala och miljömässiga kriterier och kriterier för ansvarsfullt företagande i samband med tilldelningen av kontrakt. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet insisterar på att obligatoriska krav på unionsnivå bör kompletteras genom utökat och stärkt globalt samarbete, stärkt global miljöstyrning och globalt miljösamarbete med tredjeländer med hjälp av tekniskt bistånd, utbyte av information om och beprövade metoder för skydd, bevarande och hållbart utnyttjande av skog, med särskilt erkännande av hållbarhetsinitiativ som genomförs av den privata sektorn. Enligt parlamentet bör detta ske genom ökade insatser i viktiga internationella forum, däribland WTO och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), i syfte att stoppa avskogning och skogsförstörelse samt att återställa skogar och undvika den omvända effekten av att oönskade avskogningsmarkerade leveranskedjor avleds till andra regioner i världen, |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genom handel och internationellt samarbete uppmuntra de investeringar som krävs för att befästa högre hållbarhetsstandarder i skogssektorerna och deras värdekedjor, och att främja den cirkulära bioekonomin, grön turism, förnybar energi, smart jordbruk och andra relevanta områden, även i tredjeländer. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet anser att förslaget bör garantera rättssäkerhet för alla berörda intressenter avseende eventuella nya unionsomfattande åtgärder och ramar i samband med den nuvarande tillämpningen av Flegt-partnerskapsavtal och Flegt-licenser, i syfte att säkra intresset för investeringar i avskogningsfri export till unionen. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att ingå handelsbaserade partnerskapsavtal med länder som är centrala producenter av jordbruksråvaror, i syfte att motverka utbudsstyrda drivkrafter för avskogning. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet noterar vikten av att säkerställa att avskogning ingår i de politiska dialogerna på nationell nivå och av att hjälpa partnerländer att ta fram och genomföra nationella ramar för skogsbruket och ett hållbart skogsbruk. Parlamentet betonar att dessa nationella ramar måste spegla både inhemska behov och globala åtaganden. Parlamentet betonar behovet av att införa mekanismer som ger småbrukare incitament att upprätthålla och förbättra ekosystemet och produkter som kommer från hållbart skogs- och jordbruk. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet anser att starka åtgärder inom unionens inre marknad bör gå hand i hand med starka åtgärder på internationell nivå. Nationella vägledande program under EU:s yttre åtgärder bör därför integrera bestämmelser för att hjälpa företag och småbrukare i tredjeländer som arbetar med aktörer som släpper ut råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem på unionens inre marknad att bedriva verksamhet utan att skada skogar och ekosystem. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet anser att den förordning som föreslås i bilagan till denna resolution bör, och kan, utformas så att den är förenlig med WTO:s regler, och åtföljas av handelsbaserade partnerskapsavtal med länder som är stora producenter av jordbruksråvaror, i syfte att ta itu med utbudsstyrda drivkrafter för avskogning. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen, när den förhandlar om nationella vägledande program med tredjeländer, bör prioritera bestämmelser för att hjälpa företag och småbrukare i tredjeländer som arbetar med aktörer som släpper ut råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem på unionens inre marknad att bedriva verksamhet som inte skadar skogar, ekosystem och de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet påpekar att en förstärkning av den EU-rättsliga ramen om avskogning kan få betydande konsekvenser för markpriserna i tredjeländer, och för att förhindra eventuella spekulationer bör brytdatumet inte fastställas efter kommissionens offentliggörande av det förslag som beskrivs i bilagan till denna resolution. |
| --- | --- |

60.

Avskogning och mänskliga rättigheter

| 61. | Europaparlamentet understryker att en ändring av regelverket för att legalisera användningen av vissa områden och ändra besittningsrätten inte tar bort de negativa verkningarna på de mänskliga rättigheterna och miljön som genomförandet av denna förändring orsakar. Parlamentet betonar därför att kriterier om tillbörlig aktsamhet måste omfatta andra faktorer utöver åtgärdernas laglighet. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet konstaterar att produktionen av skogsråvaror och råvaror som utgör en risk för ekosystemet inte bara har en negativ inverkan på lokalsamhällena genom direkt avskogning, förstörelse av ekosystem och markrofferi, utan också genom vattenrofferi, som kan påverka skogar och andra ekosystem. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet betonar att lokalsamhällen, urfolk och mark- och miljöaktivister ofta befinner sig i frontlinjen i kampen för att bevara ekosystem. Parlamentet noterar att i vissa områden är konflikter över användningen av mark och resurser den främsta orsaken till våld mot urbefolkningar (35), och är bekymrat över att förstörelse eller försämring av skogar och andra värdefulla ekosystem ofta går hand i hand med kränkningar av de mänskliga rättigheterna, eller följer av detta. Parlamentet fördömer alla former av bestraffning, trakasserier och förföljelse på grund av deltagande i verksamhet som syftar till att skydda miljön. Parlamentet begär därför eftertryckligen att man i den framtida EU-rättsliga ramen inkluderar skyddet av de mänskliga rättigheterna, i synnerhet markbesittningsrätten, markrättigheterna och arbetstagarrättigheterna, med särskilt beaktande av urfolks och lokalsamhällens rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja att rättsliga reformprocesser i producentländerna genomförs med ett effektivt och meningsfullt deltagande av alla berörda parter, inbegripet det civila samhället, urfolk och lokalsamhällen. Parlamentet uppmanar unionen och medlemsstaterna att vid nästa möte i FN:s generalförsamling stödja det globala erkännandet av rätten till en hälsosam miljö. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta en snabbinsatsmekanism på unionsnivå för att stödja miljö- och skogsförsvarare i unionen och hela världen. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet understryker att effektiv tillgång till rättslig prövning och rättsmedel för offer för människorättskränkningar och miljöskador måste vara en del av detta regelverk. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet betonar att unionen både behöver fastställa en EU-rättslig ram om råvaror som bidrar till avskogning, och på ett mer beslutsamt sätt ta upp genomförandet av mänskliga rättigheter, miljöansvar och rättsstatliga principer som horisontella frågor med respektive länder och med andra viktiga importländer. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet betonar att en sådan rättslig ram ska utarbetas i överensstämmelse med unionens internationella åtaganden tillsammans med staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, och med hänsyn till målen i det framtida avtalet efter Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet påminner om vikten av att följa FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet stöder de pågående förhandlingarna om att inrätta ett bindande FN-instrument för transnationella och andra företag, med respekt för mänskliga rättigheter, och betonar att det är viktigt att unionen medverkar proaktivt i processen. |
| --- | --- |

68.

EU-åtgärder och politisk samstämmighet

| 69. | Europaparlamentet understryker att konsekvenserna av unionens konsumtion av råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem måste hanteras på lämpligt sätt vid alla uppföljningsinsatser och uppföljningsåtgärder i form av lagstiftning eller andra åtgärder för EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030, strategin ”från jord till bord” och förordningen om en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet medlemsstaternas nationella strategiska planer. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet betonar vikten av att främja hållbar kosthållning genom att öka konsumenternas medvetenhet om effekterna av konsumtionsmönster samt informera om kost som är bättre för människors hälsa och har mindre miljöpåverkan. Parlamentet anser att det är nödvändigt att införa effektiva åtgärder för att öka stödet för ekologiska jordbruksmetoder och minska livsmedelsavfallet i hela leveranskedjan. Parlamentet betonar vikten av att planera åtgärder riktade till konsumenterna för att öka deras medvetenhet om effekterna av konsumtionsmönster för skogarna, biologisk mångfald och klimatet, och ge stöd och främja livsmedelsval som grundar sig på produkter av vegetabiliskt ursprung. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet anser att unionen för att minimera koldioxidavtrycket från transport av importerade produkter från tredjeländer och stimulera hållbar lokal produktion och sysselsättning bör uppmuntra användningen av timmer, avverkade träprodukter eller skogsbiomassa som anskaffats lokalt och på hållbart sätt. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet betonar behovet av att minska beroendet av importer av råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem genom att främja lokalt producerat vegetabiliskt protein, naturbete, lagligt och hållbart producerat foder genom att tillämpa unionens proteinplan. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet stöder främjandet av kvävefixerande grödor/baljväxter/proteingrödor inom ramen för de nya strategiska GJP-planerna, bland annat genom växelbruk, villkorlighet, miljösystem och miljöåtgärder inom jordbruket, nya sektorsspecifika interventioner och kopplat stöd, för att öka unionens självförsörjning med proteingrödor och samtidigt bidra till att nå målen för biologisk mångfald och strategierna ”från jord till bord”. Parlamentet noterar vidare att inkomsterna och lönsamheten från djurhållning bör bringas i samklang med produktionsnivåer som kan upprätthållas genom naturbete eller hemodlade fodergrödor. Parlamentet efterlyser ytterligare forskning i och stöd till innovativa produktionssystem och produktionsmetoder som kan minska de externa insatsvarorna och kostnaderna, exempelvis foderbaserade betessystem såsom rotationsbete, även om produktionsvolymerna kan vara mindre. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet betonar vikten av att utveckla en hållbar bioekonomi som ger hållbart producerade produkter ett högt ekonomiskt värde. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet betonar att unionens politik för bioenergi bör följa strikta sociala och miljörelaterade kriterier. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet påminner om att unionen hanterar risken för avskogning genom EU:s timmerförordning, EU:s Flegt-handlingsplan, de frivilliga partnerskapsavtal som främjar flerpartsprocesser i producentländerna och direktivet om förnybar energi (RED II) (36), som innehåller flera regler och skulle kunna tjäna som en värdefull grund för att minimera risken för avskogning och olaglig avverkning. Parlamentet konstaterar att RED II utvidgar skyldigheten att uppfylla unionens hållbarhetskriterier från biodrivmedel till alla slutliga användningsområden för bioenergi, inbegripet uppvärmning/kylning och elektricitet, men att direktivet endast omfattar råvaror som används för bioenergiproduktion och därför i nuläget inte kan säkerställa att det är förbjudet med icke energirelaterad användning av råvaror som är kopplade till avskogning eller omvandling av ekosystem för biobränsle. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet framhåller att metoderna för att nå målen i paketet om ren energi för alla i EU inte får leda till avskogning och skogsförstörelse i andra delar av världen. Kommissionen uppmanas därför att senast 2021 se över de relevanta aspekterna i den rapport som åtföljer kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 (37) och att vid behov, utan onödigt dröjsmål och under alla omständigheter före 2023, revidera den förordningen på grundval av det vetenskapliga kunskapsläget och i enlighet med försiktighetsprincipen. Parlamentet ber kommissionen att omvärdera uppgifterna om soja och att fasa ut biobränslen som innebär Iluc-risker så snart som möjligt och senast 2030. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet anser att storskalig användning av biobränslen i unionen måste åtföljas av tillräckliga hållbarhetskriterier för att undvika direkt och indirekt ändring av markanvändning, däribland avskogning. Parlamentet konstaterar vidare att de nuvarande kriterierna inte tillräckligt beaktar fossila råvaror som används i produktionen av biobränslen. Parlamentet vill därför att konsekvenserna av det reviderade direktivet om förnybar energi övervakas och utvärderas under det pågående genomförandet, bland annat i vad mån hållbarhetskriterierna för bioenergi är ändamålsenliga. Parlamentet noterar betydelsen av lokala leveranskedjor för råvaror för att långsiktig hållbarhet ska uppnås. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet anser att gamla skogar och primärskogar bör betraktas och skyddas som globala gemensamma tillgångar, och att deras ekosystem bör ges rättslig status. |
| --- | --- |

79.

Kommunikation och åtgärder för att öka medvetenheten

| 80. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa konsumtion av produkter från avskogningsfria leveranskedjor i unionen och att kontinuerligt utvärdera effekterna av konsumtionen av sådana produkter i unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla informations- och upplysningskampanjer om importerade råvaror och produkter och deras inverkan på världens skogar och på ekosystem med hög biologisk mångfald, samt de socioekonomiska konsekvenserna av avskogning och förstörelse av ekosystem och skogsrelaterade brott i unionen och i tredjeländer. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen ska överväga möjligheten att föreslå att primärskogarna uppförs på UNESCO:s världsarvslista för att skydda dem från avskogning och öka möjligheten att göra allmänheten uppmärksam på deras skydd. Parlamentet anser att om detta inte är möjligt bör man undersöka andra lagliga möjligheter att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

81.

Definitioner, skogsdata och övervakning

| 82. | Europaparlamentet noterar att den nuvarande definitionen av begreppet skog, kategoriseringen av detta och en rad andra villkor och principer förknippade med avskogning genom hållbar skogsförvaltning som antagits av relevanta organ, till exempel FAO, är av rent tekniskt slag och saknar lämplig åtskillnad mellan naturlig och planterad skog där skogens ekonomiska funktion väger mycket mer än dess andra funktioner, och betonar att detta i slutändan skulle kunna leda till snedvridna uppgifter om arealen och tillståndet för världens skogar. Parlamentet uppmanar berörda parter att harmonisera terminologianvändningen enligt den ordalydelse som ges i bilagan till utkastet till resolution och betonar vikten av ett sådant förtydligande för en effektiv användning av relaterade instrument. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet betonar att det framför allt behövs oberoende övervakning av produktionen av och handeln med råvaror kopplad till avskogning. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser i dessa frågor genom Horisont Europa och att stödja oberoende övervakning i producentländerna samt utbyte av bästa praxis och lärdomar mellan dem i syfte att förbättra den metod som används och informationens detaljnivå. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet betonar att det är mycket viktigt att förbättra de mekanismer som bidrar till att identifiera källan eller ursprunget till det trämaterial som släpps ut på den inre marknaden. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet noterar att en ökad tillgång till tulluppgifter om import till unionen skulle öka transparensen och ansvarigheten i den globala värdekedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta ett tullpartnerskap inom unionen, samtidigt som man utvidgar kraven på tulluppgifter, genom att framför allt inbegripa exportören och tillverkaren som obligatoriska uppgifter i dessa, för att därigenom öka transparensen och spårbarheten i de globala värdekedjorna. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet konstaterar att ett effektivt genomförande kräver att tillgängligheten och riktigheten hos de uppgifter som används för att bedöma vid vilken tidpunkt marken har avskogats/omvandlats för annan användning ska vara pålitlig. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar unionen att vidareutveckla forsknings- och övervakningsprogram som Copernicus, unionens jordobservations- och jordövervakningsprogram och andra övervakningsprogram för att övervaka leveranskedjan av råvaror för att kunna identifiera och ge tidiga varningar om produkter som har orsakat avskogning eller miljöförstörelse under deras produktionsfas. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att utöka användningen av satellitsystemet Copernicus för skogsövervakning och förebyggande av skogsbränder och skogsskador, inbegripet övervakning och identifiering av orsakerna bakom bränder och skogsskador, avskogning och omvandling av ekosystem, samt att underlätta tillgången till det för medlemsstaternas behöriga myndigheter och säkra en direkt källa till öppna data för små och medelstora företag och uppstartsföretag. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet välkomnar skapandet av ett skogsobservatorium för att samla in data och information om avskogning i Europa och hela världen, och begär att detta observatorium ska fastställa en mekanism för att skydda skogsaktivister. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet vill att det skapas snabbvarningsmekanismer för att underrätta myndigheter, företag – däribland tredjeparters system – och konsumenter om råvaror som härrör från områden där det finns risk för omvandling av ekosystem med anknytning till förlust och försämring av skogar och savanner samt områden där mänskliga rättigheter har kränkts och för att hjälpa till att hantera dessa frågor genom att intensifiera dialogen och uppgiftsutbytet med tredjeländer. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en EU-databas som samlar pågående och tidigare projekt mellan unionen och tredjeländer samt bilaterala projekt mellan medlemsstaterna och tredjeländer för att bedöma deras påverkan på världens skogar. Parlamentet understryker de lokala och regionala myndigheternas engagemang i genomförandet av dessa projekt. |
| --- | --- |

91.

Skogsbruk, forskning och innovation

| 92. | Europaparlamentet betonar att man måste ta hänsyn till dels kopplingarna mellan den skogsbaserade sektorn och andra sektorer, dels vikten av digitalisering och investeringar i forskning och innovation för att övervaka avskogningen. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet konstaterar att skogsbruket sysselsätter minst 500 000 människor direkt (38) i unionen, och 13 miljoner människor över hela världen (39), och att dessa arbetstillfällen framför allt återfinns i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet noterar situationen på unionsnivå, där viss medlemsstatspolitik speglar ett ramverk för skogar och skogsbruk som kan vara splittrat och osammanhängande, och därför behövs bättre och större samordning för att uppmuntra hållbarhet. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet begär att regeringar, företag, producenter och civilsamhället ska samarbeta närmare för att stödja insatser i den privata sektorn genom politiska och lagstiftningsmässiga ramar. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet understryker den mycket viktiga roll som forskning och innovation spelar för att öka det hållbara skogsbrukets och den skogsbaserade sektorns bidrag till att bemöta utmaningen med avskogning och komma till rätta med klimatförändringarna. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet efterlyser ömsesidigt stöd vid skadehändelser genom forskning och utbyte för att möjliggöra åtgärder som är anpassade till de geografiska förhållandena och som kan skydda mot omfattande bränder eller förebygga angrepp av skadedjur. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet välkomnar åtgärder för att anpassa planteringar till klimatförändringarna. Parlamentet välkomnar att en ökning av antalet motståndskraftiga inhemska trädarter i friska skogar med biologisk mångfald är något som numera rekommenderas och praktiseras i många länder. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av utbildning i unionen och tredjeländer om hållbar förvaltning av skogar, planteringar och skogsjordbruk, bland annat ett sammanhängande växttäcke. Parlamentet anser att detta är en väsentlig faktor för att trygga den biologiska mångfalden och inkomsterna för skogssamhällen och jordbrukare som bedriver skogsjordbruk. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet understryker betydelsen av utbildning och av en kunnig och välutbildad arbetskraft för att framgångsrikt kunna omsätta en hållbar förvaltning av skog i praktiken. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder och använda sig av befintliga partnerskap för att underlätta utbytet av bästa praxis på detta område. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet manar till starkare världsomspännande samarbete för att förbättra kunskaps- och erfarenhetsutbytet om en hållbarare förvaltning av mångfunktionella skogar. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar därför unionen att utveckla internationella allianser med tredjeländer för att skydda skogarna med en sund politik som syftar till noll avskogning, integrerad markanvändningsplanering och insyn i markinnehav samt förebyggande av att skog omvandlas till jordbruksmark. Parlamentet vill i detta syfte att internationell finansiering tryggas inom ramen för globala skogsskyddsavtal i nära samarbete med europeiska regeringar och internationella aktörer. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet anser att det måste tas fram koncept för en hållbar framtid för världens skogar som förenar både ekonomiska och ekologiska intressen, eftersom skogsbeståndet är en viktig resurs för många länder och dessa inte är beredda att avstå från den frivilligt. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet efterlyser ett mer holistiskt synsätt inom unionen, där unionen ger direkt stöd till lokala myndigheter för beskogning och hållbar förvaltning. Parlamentet vill särskilt se en starkare roll för unionen när det gäller att hjälpa lokala och regionala myndigheter att verkställa gällande skogsskyddsbestämmelser. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet kräver omfattande ekonomiskt stöd och stimulansprogram för att beskoga förstörd mark och mark som är olämplig för jordbruk. |
| --- | --- |

105.

Finansiering

| 106. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en klimat- och miljösäker flerårig budgetram. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt effekterna av medel till yttre åtgärder som kan bidra till avskogning och förstörelse av ekosystem samt vissa forsknings- och utvecklingsmedel. Parlamentet efterlyser en kontroll av den fleråriga budgetramen och alla europeiska budgetar med utgångspunkt i den gröna given. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet anser att EU:s kriterier för grön offentlig upphandling bör innefatta bestämmelser om avskogning och efterlevnad av förslaget om tillbörlig aktsamhet. En översyn av direktiv 2014/24/EU om offentlig upphandling (40) bör integrera efterlevnad av tillbörlig aktsamhet i tilldelningskriterierna. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar alla unionens institutioner och byråer att föregå med gott exempel och ändra sitt beteende, sina upphandlingar och ramavtal så att endast produkter från avskogningsfria försörjningskedjor används. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar särskilt kommissionen att ta initiativ till att förbjuda offentliga inköp av importerade produkter som leder till avskogning inom ramen för WTO-avtalet om offentlig upphandling och direktiv 2014/24/EU. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet uppmanar EU att ge lämpligt stöd till skyddet av befintliga och inrättandet av nya och väl utvalda skyddade områden, särskilt i länder som är stora timmerproducenter. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet uppmanar unionen att ge ekonomiskt stöd till partnerländer under förutsättning att de inför ett funktionellt system för bindande begreppsmässiga instrument som bidrar till ett hållbart skogsbruk (till exempel skogsförvaltningsplaner). Parlamentet betonar att sådana endast är funktionella om de utformas med tillräcklig sakkunskap och uppmanar unionen att fastställa och införa tydliga regler för överensstämmelse med dem. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet uppmanar skogssektorn att spela en stark roll inom det kommande instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) och förespråkar att hela potentialen för den yttre investeringsplanen samt regionala system för kombinerad finansiering ska utnyttjas till att mobilisera privat finansiering till hållbart skogsbruk. Parlamentet efterlyser en skärpning av de standarder och certifieringssystem som redan finns i stället för att införa nya, och betonar att dessa standarder och certifieringssystem ska vara förenliga med WTO:s regler. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att säkerställa ett verkligt erkännande av och respekt för hävdvunna markbesittningsrättigheter för skogsberoende samhällen och ursprungsbefolkningar som en fråga om social rättvisa i enlighet med FAO:s fakultativa riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av markområden, fiskevatten och skogar (VGGT), FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och ILO:s konvention nr 169. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja spridningen, användningen och genomförandet av VGGT på global, regional och nationell nivå, även genom den yttre investeringsplanen. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet efterlyser ett stärkt samarbete mellan EU och AVS-länderna för att ta itu med det växande problemet med avskogning och ökenspridning i dessa länder, genom att ta fram handlingsplaner för bättre förvaltning och bevarande av skogar och inrättandet av övervakningssystem. Parlamentet uppmanar unionen att säkerställa att avskogning ingår i de politiska dialogerna på nationell nivå, och att hjälpa partnerländerna att utveckla och införa nationella ramar för skogar och hållbara leveranskedjor, samtidigt som man stöder ett effektivt genomförande av partnerländernas nationellt fastställda bidrag i enlighet med Parisavtalet. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på grundval av artikel 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt lägga fram ett förslag till en EU-rättslig ram för att stoppa och vända den globala avskogning som drivs av EU i enlighet med de rekommendationer som anges i bilagan till detta betänkande. |
| --- | --- |

115.

o

o o

| 116. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade rekommendationer till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

116.

---

(1)  EUT L 295, 12.11.2010, s. 23.

(2)  EUT L 198, 22.6.2020, s. 13.

(3)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

(4)  EPRS, An EU legal framework to halt and reverse EU-driven global deforestation – European added value assessment, PE 654.174, september 2020,

(5)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2010)0226.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2016)0405.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2017)0098.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2017)0330.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2018)0279.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2018)0333.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(13)  Antagna texter, P9_TA(2020)0015.

(14)  Antagna texter, P9_TA(2020)0212.

(15)  Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) har publicerat en särskild rapport om effekterna av en global uppvärmning på 1,5 oC över förindustriella nivåer och relaterade globala växthusgasutsläppsvägar i samband med kraftfullare globala åtgärder gällande klimatförändringshotet, hållbar utveckling och fattigdomsutrotning,

(16)  Meddelandet Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar, Europeiska kommissionen, 2019.

(17)  ”Living planet 2016”, WWF, Zoological society of London, Stockholm Resilience Centre.

(18)  Meddelandet Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar, Europeiska kommissionen, 2019.

(19)  Smith P et al. (2014) Agriculture, Forestry and Other Land Use (AFOLU). Publicerad i Climate Change 2014: Mitigation of Climate Change. Bidrag från arbetsgrupp III till den femte utvärderingsrapporten från FN:s mellanstatliga panel för klimatförändringar [Edenhofer O et al (eds.)]. Cambridge University Press, Cambridge, UK och New York, NY, USA.

(20)  Cook, NASA Goddard Institute for Space Studies, 2005.

(21)  We Lost a Football Pitch of Primary Rainforest Every 6 Seconds in 2019, World Resoruces Institute, online, 2 juni 2020.

(22)  Rainforest Mafias: How Violence and Impunity Fuel Deforestation in Brazil’s Amazon, Human Rights Watch, online, 17 september 2019.

(23)  Bruce A. Wilcox and Brett Ellis, Center for Infectious Disease Ecology, Asia-Pacific Institute for Tropical Medicine and Infectious Diseases, University of Hawaii, Manoa, USA, 2006.

(24)  Detta har bland annat rapporterats av Environmental Justice Atlas https://ejatlas.org/conflict/water-grabbing-and-agribusiness-in-the-south-coast-of-guatemala – som rör Guatemala (sockerrör, palmolja och banan).

(25)  FAO. 2016. State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities. Rome. http://www.fao.org/3/a-i5588e.pdf

(26)  Europeiska kommissionen, 2013. Unionskonsumtionens inverkan på avskogningen. Omfattande analys av unionskonsumtionens inverkan på. Studie som finansierades av Europeiska kommissionen och genomfördes av VITO, the International Institute for Applied Systems Analysis, HIVA – Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving och International Union for the Conservation of Nature NL.

(27)  IPBES-rapport 2019.

(28)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E. K.,Löfgren, P., Börner, J., & Godar, J. (2020). Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil's soy exports. Global Environmental Change, 62, 102067, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(29)  Kommissionens tekniska rapport – 2013 – 063 The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation, studie finansierad av Europeiska kommissionen, GD Miljö, och genomförd av VITO, IIASA, HIVA och IUCN NL, http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/1.%20Report%20analysis%20of%20impact.pdf, s. 23–24.

(30)  Femårig bedömningsrapport om New York-deklarationen: Protecting and restoring forests. A Story of Large Commitments yet Limited Progress, september 2019,

https://forestdeclaration.org/images/uploads/resource/2019NYDFReport.pdf

(31)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (direktiv om otillbörliga affärsmetoder)

(EUT L 149, 11.6.2005, s. 22).

(32)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378014001046

(33)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 av den 17 maj 2017 om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden, EUT L 130, 19.5.2017, s. 1.

(34)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/95/EU av den 22 oktober 2014 om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa stora företags och koncerners tillhandahållande av icke-finansiell information och upplysningar om mångfaldspolicy, EUT L 330, 15.11.2014, s. 1.

(35)  Rapport från det brasilianska justitiedepartementet: http://www.mpf.mp.br/pgr/noticias-pgr/conflitos-associados-a-terra-sao-principal-causa-de-violencia-contra-indigenas-e-comunidades-tradicionais-no-brasil-segundo-mpf

(36)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

(37)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/807 av den 13 mars 2019 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 vad gäller fastställande av bränsleråvaror med hög risk för indirekt ändring av markanvändning för vilka en betydande utvidgning av produktionsområdet till mark med stora kollager kan observeras och certifiering av biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen med låg risk för indirekt ändring av markanvändning (EUT L 133, 21.5.2019, s. 1).

(38)  Eurostats databas om skogsbruk: https://ec.europa.eu/eurostat/web/forestry/data/database

(39)  http://www.fao.org/rural-employment/agricultural-sub-sectors/forestry/en

(40)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN:

REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

1.   
  Mål

Förslaget till förordning (nedan kallat förslaget) bör lägga grunden till en säkrad hög skyddsnivå för uttömliga naturresurser, såsom naturliga skogar, biologisk mångfald och naturliga ekosystem, samt bidra till ett förstärkt ramverk för en hållbar förvaltning av dem för att undvika att de förstörs och omvandlas, genom att säkerställa att unionsmarknaden och konsumtionsmönstren inte har en negativ inverkan på dem. Skyddet av mänskliga rättigheter och både urfolkens och lokalsamhällens formella och sedvanerättsliga rättigheter till mark, territorier och resurser som påverkas av skörd, utvinning och tillverkning av produkter bör också omfattas av förslaget.

Det bör ge insyn och säkerhet när det gäller

| a) | råvaror som omfattas av förslaget och därav härledda produkter som saluförs på unionens inre marknad, |
| --- | --- |

a)

råvaror som omfattas av förslaget och därav härledda produkter som saluförs på unionens inre marknad,

| b) | hanteringen av leveranskedjan och finansieringen hos alla ekonomiska aktörer som är verksamma på unionens inre marknad, och |
| --- | --- |

b)

hanteringen av leveranskedjan och finansieringen hos alla ekonomiska aktörer som är verksamma på unionens inre marknad, och

| c) | produktionsmönster som inbegriper vattenutvinningsaspekten hos aktörer som skördar, utvinner, levererar och bearbetar råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem som omfattas av detta förslag, eller som producerar därav härledda produkter på unionens inre marknad, samt deras finansiärers metoder. |
| --- | --- |

c)

produktionsmönster som inbegriper vattenutvinningsaspekten hos aktörer som skördar, utvinner, levererar och bearbetar råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem som omfattas av detta förslag, eller som producerar därav härledda produkter på unionens inre marknad, samt deras finansiärers metoder.

Det bör bidra till fullgörandet av unionens och medlemsstaternas internationella åtaganden på miljö- och människorättsområdet, såsom Parisavtalet, målen för hållbar utveckling och de skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter som fastställs i internationella människorättsfördrag, och fastställa rättsligt bindande hållbarhetskriterier för mänskliga rättigheter och skydd av naturliga skogar och naturliga ekosystem mot omvandling och förstörelse av dessa, i enlighet med vad som anges i förslaget. Förslaget bör vara riskbaserat, proportionellt och verkställbart.

2.   
  Tillämpningsområde

Förslaget bör gälla för alla aktörer, oavsett deras rättsliga form, storlek eller komplexiteten i deras värdekedjor, dvs. alla fysiska eller juridiska personer (utom icke-kommersiella konsumenter) som släpper ut råvaror som omfattas av förslaget och därav härledda produkter på unionens inre marknad för första gången, eller som tillhandahåller finansiering till de aktörer som utför denna verksamhet. Detta bör gälla både för unionsbaserade och icke-unionsbaserade aktörer. Aktörer som inte har sin hemvist i unionen bör ge en representant i uppdrag att utföra uppgifterna (i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020) (1)).

Alla aktörer bör endast ha rätt att lagligen släppa ut råvaror och därav härledda produkter som utgör en risk för skogar eller ekosystem på unionsmarknaden om de i enlighet med bestämmelserna i avsnitt 4 i denna bilaga kan visa att det inom ramen för deras egen verksamhet och i alla typer av affärsförbindelser som de har med affärspartner och affärsenheter längs hela värdekedjan (dvs. transportföretag, leverantörer, marknadsaktörer, franchisetagare, licenstagare, samriskföretag, investerare, klienter, entreprenörer, kommersiella kunder, konsulter, finansiella, juridiska och andra rådgivare) på sin höjd finns en obetydlig risk för att de varor som släpps ut på unionsmarknaden

| — | härrör från mark som erhållits genom omvandling av naturliga skogar eller naturliga ekosystem, |
| --- | --- |

—

härrör från mark som erhållits genom omvandling av naturliga skogar eller naturliga ekosystem,

| — | härrör från naturliga skogar eller naturliga ekosystem som drabbats av försämring, och |
| --- | --- |

—

härrör från naturliga skogar eller naturliga ekosystem som drabbats av försämring, och

| — | produceras i strid med, eller är kopplade till, kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

—

produceras i strid med, eller är kopplade till, kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

Finansinstitut som tillhandahåller finansiering, investeringar, försäkring eller andra tjänster till aktörer som ingår i leveranskedjan för råvaror har också ett ansvar för att visa tillbörlig aktsamhet för att säkerställa att företag i leveranskedjan respekterar de skyldigheter som föreskrivs i detta förslag.

Aktörerna bör vidta lämpliga och transparenta åtgärder för att se till att dessa normer respekteras genom hela värdekedjan.

Förslaget bör omfatta alla de råvaror som oftast är förknippade med avskogning, försämring av naturliga skogar, samt omvandling och försämring av naturliga ekosystem som orsakas av mänsklig verksamhet. En förteckning över dessa råvaror bör utarbetas på grundval av en oberoende expertbedömning med hänsyn tagen till försiktighetsprincipen, och bör finnas i en bilaga till detta förslag och innehålla åtminstone palmolja, soja, kött, läder, kakao, kaffe, gummi och majs och alla mellan- eller slutprodukter som härrör från dessa råvaror, samt produkter som innehåller dessa råvaror. Om de härledda produkterna innehåller insatsvaror från mer än en råvara som omfattas av förslaget bör tillbörlig aktsamhet iakttas för var och en av dessa varor. Råvaror som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 995/2010 (2) (nedan kallad EU:s timmerförordning) bör integreras i förslagets tillämpningsområde, efter kommissionens bedömning på grundval av en oberoende expertbedömning med hänsyn tagen till försiktighetsprincipen, inom tre år från den dag då förslaget träder i kraft.

Kommissionen bör anta delegerade akter i rätt tid på grundval av en oberoende expertutvärdering, med beaktande av försiktighetsprincipen, för att se över och ändra förteckningen med eventuella ytterligare varor, och därav framställda produkter som ska omfattas av förslaget, om det framkommer belägg eller betydande indikationer på skadliga effekter av deras skörd, utvinning eller produktion på naturliga skogar, naturliga ekosystem eller mänskliga rättigheter och urfolks och lokalsamhällens formella och sedvanerättsliga rättigheter till mark, territorier och resurser. Kommissionen bör ha en vaksam, proaktiv roll för att identifiera framväxande risker och aktivt konsultera olika intressenter med relevant erfarenhet för att skapa en förteckning över råvaror som avspeglar kunskapsläget kring mänskliga rättigheter och miljörisker i relevanta sektorer.

På samma sätt bör förslaget gälla för alla finansinstitut som får bedriva verksamhet i unionen och som tillhandahåller finansiering, investeringar, försäkringar eller andra tjänster till aktörer som skördar, utvinner, producerar, bearbetar, handlar eller säljer råvaror och härledda produkter som utgör en risk för skogar och ekosystem för att säkerställa att dessa finansinstitut själva och företagen i deras leveranskedjor respekterar sitt ansvar för miljön och mänskliga rättigheter på det sätt som föreskrivs i förslaget.

Förslaget bör gälla för en marknadsaktör, dvs. en fysisk eller juridisk person som i samband med kommersiell verksamhet säljer till eller köper från aktörer på unionens inre marknad en råvara som omfattas av förslaget eller en därav framställd produkt som redan har släppts ut på unionens inre marknad. Aktörer på unionens inre marknad bör inte kunna bedriva verksamhet med marknadsaktörer om inte marknadsaktörerna kan

| — | identifiera de aktörer eller marknadsaktörer som levererade råvarorna som omfattas av förordningen och därav framställda produkter, |
| --- | --- |

—

identifiera de aktörer eller marknadsaktörer som levererade råvarorna som omfattas av förordningen och därav framställda produkter,

| — | i tillämpliga fall, identifiera de marknadsaktörer till vilka de levererat de råvaror som omfattas av förslaget och därav härledda produkter, och |
| --- | --- |

—

i tillämpliga fall, identifiera de marknadsaktörer till vilka de levererat de råvaror som omfattas av förslaget och därav härledda produkter, och

| — | säkerställa spårbarhet för deras produkter, för att kunna identifiera deras ursprung, när de släpps ut på unionens inre marknad. |
| --- | --- |

—

säkerställa spårbarhet för deras produkter, för att kunna identifiera deras ursprung, när de släpps ut på unionens inre marknad.

3.   
  Allmänna skyldigheter

3.1.   
  Avskogning och omvandling av naturliga ekosystem

De råvaror som omfattas av förslaget och därav härledda produkter som släpps ut på unionsmarknaden bör inte leda till, eller härröra från, avskogning eller omvandling av naturliga ekosystem.

Av detta skäl bör råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem, i obearbetad form eller som produkter som är härledda från eller innehåller sådana råvaror, inte skördas, utvinnas eller produceras från sådan mark som vid ett tidigare brytdatum, men inte efter 2015, som är vetenskapligt baserat, motiverat, praktiskt genomförbart och i överensstämmelse med EU:s internationella åtaganden, hade status som naturlig skog eller naturligt ekosystem i enlighet med definitionen i avdelning 3.3 ”Definitioner”, men som efter detta har förlorat denna status till följd av avskogning eller omvandling.

3.2.   
  Försämring av naturliga skogar och naturliga ekosystem

Råvaror som omfattas av förslaget och därav härledda produkter som släpps ut på unionsmarknaden bör inte leda till, eller härröra från, försämring av naturliga skogar eller naturliga ekosystem på grund av mänsklig verksamhet.

Av detta skäl bör råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem, i obearbetad form eller som produkter som är härledda från eller innehåller sådana råvaror, inte skördas, utvinnas eller produceras från sådan mark som, vid ett fastställt brytdatum, hade status som naturlig skog eller naturligt ekosystem, i enlighet med definitionen i avdelning 3.3 ”Definitioner”. Brytdatumet måste ha fastställts tidigare, men inte efter 2015, och måste också vara vetenskapligt baserat, motiverat, praktiskt genomförbart och i överensstämmelse med unionens internationella åtaganden. Det bör endast vara möjligt att lagligt släppa ut en råvara på unionsmarknaden som har skördats, utvunnits eller producerats i enlighet med bevarandemål och inte har lett till förlust eller försämring av ekosystemfunktioner på eller i omedelbar närhet av den mark där den skördats, utvunnits eller producerats.

3.3   
  Definitioner

Kommissionens lagstiftningsförslag bör innehålla definitioner av vad som avses med ”skog”, ”naturlig skog”, som har många eller de flesta av de egenskaper som kännetecknar en skog som hör hemma på ett visst område, även i samband med mänsklig verksamhet, ”avskogning”, ”skogsförstörelse”, ”naturligt ekosystem”, ”försämring av ekosystem” och ”omvandling av ekosystem”. Dessa definitioner bör grundas på objektiva och vetenskapliga överväganden och ta hänsyn till relevanta folkrättsliga källor och internationella organisationer, samt andra initiativ som ger lämpliga definitioner, såsom FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, Europeiska miljöbyrån, raminitiativet för ansvarsskyldighet eller metoden ”High Carbon Stock”.

Definitionerna bör bygga på följande principer

| — | de bör göra det möjligt att uppnå högsta möjliga miljöskyddsnivå, särskilt för skogar och andra naturliga ekosystem, och vara förenliga med unionens internationella och inhemska åtagande om skogar, biologisk mångfald och klimatskydd, |
| --- | --- |

—

de bör göra det möjligt att uppnå högsta möjliga miljöskyddsnivå, särskilt för skogar och andra naturliga ekosystem, och vara förenliga med unionens internationella och inhemska åtagande om skogar, biologisk mångfald och klimatskydd,

| — | de bör stödja unionens mål att bevara naturliga skogar och ekosystem, särskilt primärskogar och föryngrade skogar, och förhindra att de ersätts med skogar och ekosystem som härrör från mänsklig verksamhet, såsom trädplantager, |
| --- | --- |

—

de bör stödja unionens mål att bevara naturliga skogar och ekosystem, särskilt primärskogar och föryngrade skogar, och förhindra att de ersätts med skogar och ekosystem som härrör från mänsklig verksamhet, såsom trädplantager,

| — | de bör vara tillräckligt omfattande för att ge skydd åt andra naturliga ekosystem som, liksom skogarna, är viktiga för bevarandet av den biologiska mångfalden eller för uppnåendet av de klimatmål som fastställs i Parisavtalet, |
| --- | --- |

—

de bör vara tillräckligt omfattande för att ge skydd åt andra naturliga ekosystem som, liksom skogarna, är viktiga för bevarandet av den biologiska mångfalden eller för uppnåendet av de klimatmål som fastställs i Parisavtalet,

| — | de bör sträva efter att säkerställa att godkännandet av unionsåtgärder för att skydda världens skogar inte leder till att problem i anslutning till omvandling och förstöring överförs till andra naturliga ekosystem, som är lika viktiga som naturliga skogar för den biologiska mångfalden, klimatet och skyddet av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

—

de bör sträva efter att säkerställa att godkännandet av unionsåtgärder för att skydda världens skogar inte leder till att problem i anslutning till omvandling och förstöring överförs till andra naturliga ekosystem, som är lika viktiga som naturliga skogar för den biologiska mångfalden, klimatet och skyddet av de mänskliga rättigheterna.

3.4.   
  Kränkningar av de mänskliga rättigheterna

Råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem som släpps ut på unionsmarknaden i obearbetad form eller som produkter som härletts från eller som innehåller sådana råvaror, bör inte skördas, utvinnas eller produceras från mark som erhållits eller används i strid med de mänskliga rättigheterna enligt nationell rätt, eller dessa rättigheter uttryckta som ett minimum i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna eller i internationella avtal, t.ex. urfolkens och lokalsamhällenas rättigheter, däribland besittningsrätten och förfaranderätten att ge eller neka på förhand inhämtat och välinformerat samtycke, i enlighet med exempelvis FN:s ständiga forum för frågor om urbefolkningar och FN och regionala fördragsslutande organ, rätten till vatten, rätten till miljöskydd och hållbar utveckling, rätten till försvar av de mänskliga rättigheterna och miljön, utan förföljelser och trakasserier, arbetstagarrättigheter enligt ILO:s grundläggande konventioner och andra internationellt erkända mänskliga rättigheter som rör användning, tillgång till och ägande av mark, samt den mänskliga rätten till en hälsosam miljö, enligt definitionen i ramprinciperna om de mänskliga rättigheterna och miljön och de normer och den goda praxis som FN:s särskilda rapportör om de mänskliga rättigheterna och miljön har fastställt.

Särskild uppmärksamhet bör ägnas barnarbete med målet att avskaffa det.

I alla stadier bör skörd, utvinning eller produktion av dessa råvaror respektera lokalsamhällens och urfolks gemenskaps- och markbesittningsrättigheter i alla deras former, oavsett om de är offentliga, privata, gemensamma, kollektiva, urfolks, kvinnors eller hävdvunna rättigheter. Urfolkens och lokalsamhällens formella och sedvanerättsliga rättigheter till mark, territorier och resurser bör fastställas och respekteras, liksom deras förmåga att försvara sina rättigheter utan risk för repressalier. Dessa rättigheter omfattar rätten att äga, besitta, använda och förvalta dessa marker, territorier och resurser.

Råvaror som omfattas av förslaget bör inte erhållas från mark vars förvärv och användning påverkar gemenskaps- och markbesittningsrätten. Råvaror som släpps ut på unionsmarknaden bör i synnerhet inte skördas, utvinnas eller produceras från mark som tillhör urfolk och lokalsamhällen, oavsett om det är fråga om mark som omfattas formell äganderätt eller sedvanerättsligt ägande, utan deras på förhand inhämtade och välinformerade samtycke.

4.   
  Skyldighet att identifiera, förebygga och minska skador i värdekedjor

4.1.   
  Krav på tillbörlig aktsamhet

Aktörerna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att respektera och säkerställa skyddet av mänskliga rättigheter, naturskogar och naturliga ekosystem, i enlighet med vad som anges i förslaget, genom hela deras värdekedja. Detta bör omfatta alla typer av affärsförbindelser mellan företaget och affärspartner och enheter längs hela värdekedjan (såsom leverantörer, handlare, franchisetagare, licenstagare, samriskföretag, investerare, kunder, entreprenörer, kommersiella kunder, transportföretag, konsulter, finansiella rådgivare samt juridiska och andra rådgivare) och alla andra statliga eller icke-statliga enheter som är direkt knutna till företagets verksamhet, produkter eller tjänster.

I samband med detta bör aktörerna ha en riskbaserad strategi för tillbörlig aktsamhet, där arten och omfattningen av tillbörlig aktsamhet motsvarar risktypen och risknivån när det gäller negativa effekter. Större riskområden bör omfattas av skärpta krav på tillbörlig aktsamhet.

Följande åtgärder bör införas på ett lämpligt och effektivt sätt:

a)   Kartläggning av hela värdekedjan

Aktörerna bör fastställa om råvarorna och produkterna i hela deras värdekedjor uppfyller hållbarhets- och människorättskriterierna i förslaget, genom att få tillträde till och bedöma information om just det markområde eller de markområden som dessa varor härrör från. Utöver miljökriterierna måste tillgången till information göra det möjligt för aktören att dra slutsatsen att de som använder marken för att framställa råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem har rätt att göra det och på förhand har erhållit ett fritt och välinformerat samtycke från dem som har rättigheter till dessa markområden, och att de inte kränker eller har kränkt några mänskliga rättigheter som avses i detta förslag.

Aktörerna är i synnerhet skyldiga att ha och ställa till förfogande information om följande:

| i) | Det exakta området eller de exakta områdena för skörd, utvinning eller produktion av råvarorna. När det gäller boskap, nötkött och läder måste aktörerna kunna erhålla information om de olika ängsområden där boskapen har utfodrats eller, om boskapen matas med foder, om ursprunget till det foder som används. |
| --- | --- |

i)

Det exakta området eller de exakta områdena för skörd, utvinning eller produktion av råvarorna. När det gäller boskap, nötkött och läder måste aktörerna kunna erhålla information om de olika ängsområden där boskapen har utfodrats eller, om boskapen matas med foder, om ursprunget till det foder som används.

| ii) | Den nuvarande ekologiska statusen för området för skörd, utvinning eller produktion. |
| --- | --- |

ii)

Den nuvarande ekologiska statusen för området för skörd, utvinning eller produktion.

| iii) | Den ekologiska statusen för området på det angivna brytdatumet för detta förslag. |
| --- | --- |

iii)

Den ekologiska statusen för området på det angivna brytdatumet för detta förslag.

| iv) | Den juridiska statusen för marken (äganderätt, inbegripet både formell rätt och sedvanerätt för urfolk och lokalsamhällen till mark, territorier och resurser) och bevis på fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke. |
| --- | --- |

iv)

Den juridiska statusen för marken (äganderätt, inbegripet både formell rätt och sedvanerätt för urfolk och lokalsamhällen till mark, territorier och resurser) och bevis på fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke.

| v) | Delarna i leveranskedjan för den berörda råvaran, med målet att få information om sannolikheten för risker för kontaminering med produkter av okänt ursprung eller med ursprung i avskogade områden eller från områden där det skett en omvandling och försämring av naturlig skog, skog och ekosystem, och information om var, av vem och på vilka villkor råvarorna har skördats, omvandlats eller bearbetats, i syfte att fastställa efterlevnaden av de människorättsskyldigheter som fastställs i detta förslag. |
| --- | --- |

v)

Delarna i leveranskedjan för den berörda råvaran, med målet att få information om sannolikheten för risker för kontaminering med produkter av okänt ursprung eller med ursprung i avskogade områden eller från områden där det skett en omvandling och försämring av naturlig skog, skog och ekosystem, och information om var, av vem och på vilka villkor råvarorna har skördats, omvandlats eller bearbetats, i syfte att fastställa efterlevnaden av de människorättsskyldigheter som fastställs i detta förslag.

Aktörerna bör ha tillgång till all information som rör ursprunget för de produkter som kommer in på unionens inre marknad via den systematiska deklarationen av GPS-koordinater för dessa råvaror efter förslagets ikraftträdande i enlighet med avsnitt 4.1 i denna bilaga.

b)   Identifiering och bedömning av verkliga och eventuella risker för skog och ekosystem i värdekedjorna, på grundval av de kriterier som fastställs i förslaget

Aktörer som etablerar ny verksamhet eller anlitar nya affärspartner bör identifiera de aktörer som deltar i de nya leverans- och investeringskedjorna och bedöma deras politik och praxis samt deras skörde-, produktions-, utvinnings- och bearbetningsanläggningar. För befintliga insatser bör man identifiera och bedöma pågående negativa effekter och skador samt eventuella risker. Det bör göras en riskanalys med avseende på risker som uppstår till följd av aktörens verksamhet eller inverkan på naturliga skogar och naturliga ekosystem, urfolk, lokalsamhällen och enskilda personer, snarare än materiella risker för företagsägarna. Om aktörer har ett stort antal leverantörer bör de identifiera allmänna områden där risken för negativa effekter är mest betydande och på grundval av denna riskbedömning prioritera leverantörer som visar tillbörlig aktsamhet.

Om aktörer har ett stort antal leverantörer bör de identifiera allmänna områden där risken för negativa effekter är mest betydande och på grundval av riskbedömningen prioritera leverantörer som visar tillbörlig aktsamhet.

c)   Förebyggande av risker och reducering av riskerna till en försumbar nivå

Om inte den risk som fastställs under förfarandena för identifiering och bedömning av risker som anges i led b är försumbar och aktören därför inte har någon kvarvarande grund för oro över att råvarorna och produkterna kanske inte uppfyller kriterierna i detta regelverk bör aktörerna anta riskreducerande förfaranden. Dessa förfaranden bör bestå av en uppsättning lämpliga och proportionerliga åtgärder som på ett effektivt och tydligt sätt reducerar alla identifierade risker till en försumbar nivå, t.ex. genom att ändra avtal med leverantörer och stödja leverantörer att ändra sin praxis, ändra metoderna för inköp och investeringar, för och med avsikt att lagligt släppa ut de råvaror och produkter som omfattas av förslaget på den inre marknaden.

d)   Upphörande med miljöbrott och kränkningar av de mänskliga rättigheterna

Om aktörer efter att noggrant ha följt de krav som avses i leden a, b och c drar slutsatsen att verksamhet eller delar av verksamhet bidrar till eller eventuellt kan orsaka eller bidra till negativa effekter på mänskliga rättigheter, naturliga skogar eller naturliga ekosystem enligt denna förordning, som inte kan förhindras eller mildras, bör de upphöra med all denna verksamhet eller delar av den.

e)   Övervakning och kontinuerlig förbättring av effektiviteten i systemen för tillbörlig aktsamhet och deras genomförande

Aktörer bör regelbundet kontrollera att deras system för tillbörlig aktsamhet är lämpligt för att förhindra skada och säkerställa att råvaror och produkter uppfyller regelverket, och om inte så är fallet, justera det eller utveckla andra åtgärder. Utvärderingen av systemet för tillbörlig aktsamhet bör baseras på kvalitativa och kvantitativa indikatorer, intern och extern återkoppling och tydliga processer för ansvarsskyldighet.

f)   Integrering av system för tredjepartscertifiering

Tredjepartscertifieringssystem kan komplettera och säkerställa identifiering av produkters ursprung, riskbedömning och begränsningskomponenter i system för tillbörlig aktsamhet, förutsatt att dessa system är tillräckliga när det gäller hållbarhetskriteriernas omfattning och kraft när det gäller att skydda naturliga skogar och naturliga ekosystem mot omvandling och försämring, i enlighet med vad som anges i förslaget och i fråga om deras förmåga att övervaka försörjningskedjan, och förutsatt att de uppfyller en tillräcklig grad av öppenhet, opartiskhet och tillförlitlighet. Kommissionen bör genom delegerade akter fastställa minimikriterier och riktlinjer för aktörerna för att bedöma tredjepartscertifieringssystems trovärdighet och soliditet. Minimikriterierna bör särskilt säkerställa oavhängighet av industrin, inkludering av samhälls- och miljöintressen vid fastställandet av standarder, oavhängig extern granskning, offentliggörande av revisionsberättelser, transparens i alla faser samt öppenhet. Certifieringssystemen bör enbart bevilja certifiering till produkter med innehåll som är certifierat till 100 %. Aktörer får endast använda certifieringssystem som uppfyller dessa kriterier i sina system för tillbörlig aktsamhet. Tredjepartscertifiering bör inte påverka principen om aktörens ansvar.

g)   Frivilliga partnerskapsavtals roll

Unionen får förhandla om frivilliga partnerskapsavtal om råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem med länder som producerar sådana råvaror (partnerländer), vilket inför en rättsligt bindande skyldighet för parterna att genomföra ett licenssystem och att reglera handeln med råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem i enlighet med nationell lagstiftning i det producerande landet och de miljö- och människorättskriterier som anges i förslaget. Råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem enligt förslaget och som har sitt ursprung i partnerländer med vilka frivilliga partnerskapsavtal om sådana råvaror har ingåtts, bör anses utgöra en försumbar risk i den mån partnerskapsavtalet genomförs för förslagets syfte. Sådana avtal bör bygga på nationella flerpartsdialoger i vilka alla berörda parter deltar på ett effektivt och meningsfullt sätt, inbegripet det civila samhället, urfolk och lokalsamhällen.

4.2.   
  Samrådsskyldighet

Aktörer bör:

| a) | På ett lämpligt sätt, i god tid och direkt samråda med berörda parter och potentiellt berörda parter. |
| --- | --- |

a)

På ett lämpligt sätt, i god tid och direkt samråda med berörda parter och potentiellt berörda parter.

| b) | Ta vederbörlig hänsyn till parternas synpunkter vid fastställandet och genomförandet av åtgärder för tillbörlig aktsamhet. |
| --- | --- |

b)

Ta vederbörlig hänsyn till parternas synpunkter vid fastställandet och genomförandet av åtgärder för tillbörlig aktsamhet.

| c) | Se till att representativa fackföreningar och företrädare för arbetstagare deltar i fastställandet och genomförandet av åtgärderna för tillbörlig aktsamhet. |
| --- | --- |

c)

Se till att representativa fackföreningar och företrädare för arbetstagare deltar i fastställandet och genomförandet av åtgärderna för tillbörlig aktsamhet.

| d) | Införa en mekanism för tidig varning som gör det möjligt för arbetstagare och berörda parter med väl underbyggda farhågor att informera aktören om alla eventuella risker för skada på naturliga skogar, naturliga ekosystem och mänskliga rättigheter längs hela värdekedjan. Aktören bör beakta denna information i sina förfaranden för tillbörlig aktsamhet. |
| --- | --- |

d)

Införa en mekanism för tidig varning som gör det möjligt för arbetstagare och berörda parter med väl underbyggda farhågor att informera aktören om alla eventuella risker för skada på naturliga skogar, naturliga ekosystem och mänskliga rättigheter längs hela värdekedjan. Aktören bör beakta denna information i sina förfaranden för tillbörlig aktsamhet.

| e) | Ta vederbörlig hänsyn till urfolks kunskaper och lokala kunskaper och de risker och farhågor som lokalsamhällen, urfolk samt mark- och miljöförsvarare gett uttryck för. |
| --- | --- |

e)

Ta vederbörlig hänsyn till urfolks kunskaper och lokala kunskaper och de risker och farhågor som lokalsamhällen, urfolk samt mark- och miljöförsvarare gett uttryck för.

4.3.   
  Insyns- och rapporteringsskyldighet

Aktörer bör årligen på ett offentligt, tillgängligt och ändamålsenligt sätt, som inte medför någon oproportionerlig börda, särskilt för små och medelstora företag, avge rapport till den behöriga myndigheten om sina förfaranden för tillbörlig aktsamhet och samråd, identifierade risker, sina förfaranden för riskanalys, riskreducering och riskavhjälpning samt genomförandet och resultaten av dessa.

Kommissionen bör anta delegerade akter för att fastställa rapporternas format och innehåll. Framför allt bör aktörerna även rapportera om följande: det system som de använder och hur de tillämpar det på råvarorna i fråga, identifierade risker och effekter, åtgärder som vidtas för att upphöra med och gottgöra befintliga överträdelser, förebygga och reducera riskerna för missbruk och deras resultat, åtgärder och resultat av övervakningen av att sådana insatser genomförs och av deras effektivitet, varningar som erhållits genom mekanismen för tidig varning och hur aktören beaktat dem i sina förfaranden för tillbörlig aktsamhet, samt en förteckning över alla dotterbolag, underleverantörer och leverantörer, produkter och deras kvantitet och ursprung. Underlåtenhet att offentliggöra fullständiga och aktuella rapporter bör bestraffas och i sista hand leda till att tillståndet att släppa ut produkter på unionens inre marknad dras tillbaka.

4.4.   
  Dokumentationsskyldighet

Aktörer bör föra ett skriftligt register över alla åtgärder för tillbörlig aktsamhet och deras resultat, och på begäran göra det tillgängligt för de behöriga myndigheterna.

4.5.   
  Kommissionens riktlinjer

Kommissionen bör ta fram riktlinjer och vägledning för att underlätta efterlevnaden av de rättsliga skyldigheter som anges i förslaget, särskilt för att klargöra förväntningarna när det gäller tillbörlig aktsamhet i specifika sammanhang, sektorer eller i förhållande till vissa typer av aktörer. När kommissionen gör detta bör den bygga vidare på och utvidga de beprövade metoder som finns i befintliga miljöledningssystem.

För att stödja ekonomiska aktörer i att uppfylla sina skyldigheter i fråga om tillbörlig aktsamhet bör kommissionen offentliggöra regionala hotspotanalyser med avseende på råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem.

5.   
  Kontroll, övervakning, verkställighet, sanktioner och tillgång till rättslig prövning

5.1.   
  Offentlig tillsyn

Medlemsstaterna bör, i enlighet med sin nationella lagstiftning och praxis, säkerställa genomförandet av de skyldigheter som avses i avsnitt 4 genom följande åtgärder:

| a) | Fastställa proportionella, effektiva och avskräckande straff och sanktioner för bristfällig efterlevnad av någon av skyldigheterna enligt det avsnittet, och för fall då bristfällig efterlevnad av någon av de skyldigheterna orsakar, bidrar till, är kopplad till eller förvärrar skador för naturliga skogar eller naturliga ekosystem eller kränkningar av mänskliga rättigheter, eller risken för sådana. Dessa bör inbegripa






  i) | effektiva, proportionella och avskräckande böter som står i proportion till skadan för naturliga skogar, naturliga ekosystem eller mänskliga rättigheter i enlighet med förslaget, kostnaden för att återställa naturliga skogar, naturliga ekosystem och mänskliga rättigheter samt den ekonomiska påverkan som överträdelsen leder till för berörda samhällen, |
| --- | --- | --- |

a)

Fastställa proportionella, effektiva och avskräckande straff och sanktioner för bristfällig efterlevnad av någon av skyldigheterna enligt det avsnittet, och för fall då bristfällig efterlevnad av någon av de skyldigheterna orsakar, bidrar till, är kopplad till eller förvärrar skador för naturliga skogar eller naturliga ekosystem eller kränkningar av mänskliga rättigheter, eller risken för sådana. Dessa bör inbegripa

i)

effektiva, proportionella och avskräckande böter som står i proportion till skadan för naturliga skogar, naturliga ekosystem eller mänskliga rättigheter i enlighet med förslaget, kostnaden för att återställa naturliga skogar, naturliga ekosystem och mänskliga rättigheter samt den ekonomiska påverkan som överträdelsen leder till för berörda samhällen,

| ii) | permanent beslag av berörda råvaror och därav härledda produkter, |
| --- | --- |

ii)

permanent beslag av berörda råvaror och därav härledda produkter,

| iii) | omedelbart tillbakadragande av tillståndet att släppa ut produkter på unionens inre marknad, |
| --- | --- |

iii)

omedelbart tillbakadragande av tillståndet att släppa ut produkter på unionens inre marknad,

| iv) | uteslutning från offentliga upphandlingsförfaranden, |
| --- | --- |

iv)

uteslutning från offentliga upphandlingsförfaranden,

| v) | straffrättsliga påföljder för enskilda personer, och när så är tillåtet, för juridiska personer i samband med de mest allvarliga brotten. |
| --- | --- |

v)

straffrättsliga påföljder för enskilda personer, och när så är tillåtet, för juridiska personer i samband med de mest allvarliga brotten.

| b) | Utse behöriga nationella utredande myndigheter och tillsynsmyndigheter (nedan kallade behöriga myndigheter). De behöriga myndigheterna bör övervaka att aktörerna faktiskt fullgör de skyldigheter som fastställs i förslaget. Därför bör de behöriga myndigheterna genomföra officiella kontroller i enlighet med en plan, som kan inbegripa kontroller i aktörernas lokaler och granskningar på fältet, och bör kunna anta provisoriska beslut och de bör dessutom, utan att det påverkar tillämpningen av sanktioner, ha befogenhet att ålägga aktörerna att vidta korrigerande åtgärder. De behöriga myndigheterna bör också i god tid genomföra noggranna kontroller när de har tillgång till relevant information, inbegripet motiverade farhågor från tredje parter, och bör behandla information som rör deras verksamhet i enlighet med direktiv 2003/4/EG om allmänhetens tillgång till miljöinformation. |
| --- | --- |

b)

Utse behöriga nationella utredande myndigheter och tillsynsmyndigheter (nedan kallade behöriga myndigheter). De behöriga myndigheterna bör övervaka att aktörerna faktiskt fullgör de skyldigheter som fastställs i förslaget. Därför bör de behöriga myndigheterna genomföra officiella kontroller i enlighet med en plan, som kan inbegripa kontroller i aktörernas lokaler och granskningar på fältet, och bör kunna anta provisoriska beslut och de bör dessutom, utan att det påverkar tillämpningen av sanktioner, ha befogenhet att ålägga aktörerna att vidta korrigerande åtgärder. De behöriga myndigheterna bör också i god tid genomföra noggranna kontroller när de har tillgång till relevant information, inbegripet motiverade farhågor från tredje parter, och bör behandla information som rör deras verksamhet i enlighet med direktiv 2003/4/EG om allmänhetens tillgång till miljöinformation.

| c) | Säkerställa att allmänheten har rätt att överklaga bristfällig efterlevnad inför rättsliga eller administrativa myndigheter. Detta bör omfatta personer eller grupper vilkas rättigheter och skyldigheter eller intressen direkt eller indirekt påverkas av företagets fullständiga eller partiella underlåtenhet att utföra sina uppgifter, inbegripet anställda, kunder, konsumenter och slutanvändare, fackföreningar, gränsöverskridande fackförbund, lokalsamhällen, nationella eller lokala myndigheter eller institutioner, journalister, icke-statliga organisationer och lokala organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

c)

Säkerställa att allmänheten har rätt att överklaga bristfällig efterlevnad inför rättsliga eller administrativa myndigheter. Detta bör omfatta personer eller grupper vilkas rättigheter och skyldigheter eller intressen direkt eller indirekt påverkas av företagets fullständiga eller partiella underlåtenhet att utföra sina uppgifter, inbegripet anställda, kunder, konsumenter och slutanvändare, fackföreningar, gränsöverskridande fackförbund, lokalsamhällen, nationella eller lokala myndigheter eller institutioner, journalister, icke-statliga organisationer och lokala organisationer i det civila samhället.

Kommissionen bör anta delegerade akter för att fastställa rättsligt bindande normer och riktlinjer för nationella behöriga myndigheter för att säkerställa ett effektivt och enhetligt genomförande och verkställande av förslaget i hela unionen, särskilt när det gäller

| — | att föra och offentliggöra ett för offentligt register över de ekonomiska aktörer som omfattas av förslagets tillämpningsområde, |
| --- | --- |

—

att föra och offentliggöra ett för offentligt register över de ekonomiska aktörer som omfattas av förslagets tillämpningsområde,

| — | att fastställa normer för kvaliteten och kvantiteten på de nationella behöriga myndigheternas kontroller av efterlevnaden, |
| --- | --- |

—

att fastställa normer för kvaliteten och kvantiteten på de nationella behöriga myndigheternas kontroller av efterlevnaden,

| — | ytterligare riktlinjer för hur efterlevnaden ska kontrolleras, t.ex. riktlinjer för nationella behöriga myndigheter som specificerar tillsynskriterier för hur de bättre ska kunna analysera och bedöma produkters risknivå och förekomsten av tillräcklig dokumentation om de system för tillbörlig aktsamhet som används, |
| --- | --- |

—

ytterligare riktlinjer för hur efterlevnaden ska kontrolleras, t.ex. riktlinjer för nationella behöriga myndigheter som specificerar tillsynskriterier för hur de bättre ska kunna analysera och bedöma produkters risknivå och förekomsten av tillräcklig dokumentation om de system för tillbörlig aktsamhet som används,

| — | riktlinjer för farhågor från tredje parts sida i syfte att fastställa unionsomfattande kriterier för att bedöma huruvida farhågor är väsentliga och tillräckligt tillförlitliga för att behandlas, och framtagande av tydliga förfarandenormer för de nationella behöriga myndigheternas snabba, opartiska, effektiva och öppna reaktioner på tredje parters farhågor, |
| --- | --- |

—

riktlinjer för farhågor från tredje parts sida i syfte att fastställa unionsomfattande kriterier för att bedöma huruvida farhågor är väsentliga och tillräckligt tillförlitliga för att behandlas, och framtagande av tydliga förfarandenormer för de nationella behöriga myndigheternas snabba, opartiska, effektiva och öppna reaktioner på tredje parters farhågor,

| — | kriterier på unionsnivå för att hjälpa till att specificera när en aktör bör underrättas om korrigerande åtgärder, en påföljd eller när andra påföljder ska tillämpas, |
| --- | --- |

—

kriterier på unionsnivå för att hjälpa till att specificera när en aktör bör underrättas om korrigerande åtgärder, en påföljd eller när andra påföljder ska tillämpas,

| — | de behöriga myndigheternas skyldighet att offentligt rapportera om kontroll- och tillsynsverksamhet, upptäckta överträdelser och reaktioner på betydande farhågor. |
| --- | --- |

—

de behöriga myndigheternas skyldighet att offentligt rapportera om kontroll- och tillsynsverksamhet, upptäckta överträdelser och reaktioner på betydande farhågor.

5.2.   
  Ansvarsskyldighet och tillgång till gottgörelse

a)   Ansvarsskyldighet

Aktörer bör vara

| i) | solidariskt ansvariga för skador som uppstår till följd av människorättskränkningar eller skada på naturliga skogar och naturliga ekosystem, i enlighet med vad som anges i förslaget, som kontrollerade eller ekonomiskt beroende enheter har orsakat, förvärrat, bidragit till eller är kopplade till, |
| --- | --- |

i)

solidariskt ansvariga för skador som uppstår till följd av människorättskränkningar eller skada på naturliga skogar och naturliga ekosystem, i enlighet med vad som anges i förslaget, som kontrollerade eller ekonomiskt beroende enheter har orsakat, förvärrat, bidragit till eller är kopplade till,

| ii) | ansvariga för skador som uppstår till följd av människorättskränkningar eller skada på naturliga skogar och naturliga ekosystem enligt vad som anges i förslaget, som är direkt kopplade till deras produkter, tjänster eller verksamhet genom en affärsförbindelse, såvida de inte kan bevisa att de har agerat med vederbörlig omsorg och vidtagit alla rimliga åtgärder med tanke på de omständigheter som skulle ha kunnat förhindra skadan. Aktörer kan därför befrias från sitt ansvar om de kan bevisa att de har iakttagit all nödvändig omsorg för att identifiera och undvika skadan. |
| --- | --- |

ii)

ansvariga för skador som uppstår till följd av människorättskränkningar eller skada på naturliga skogar och naturliga ekosystem enligt vad som anges i förslaget, som är direkt kopplade till deras produkter, tjänster eller verksamhet genom en affärsförbindelse, såvida de inte kan bevisa att de har agerat med vederbörlig omsorg och vidtagit alla rimliga åtgärder med tanke på de omständigheter som skulle ha kunnat förhindra skadan. Aktörer kan därför befrias från sitt ansvar om de kan bevisa att de har iakttagit all nödvändig omsorg för att identifiera och undvika skadan.

b)   Tillhandahållande av bevis

Om käranden har lagt fram skäligen tillgängliga omständigheter och bevis som är tillräckliga för att styrka sin talan bör svaranden bära ansvaret för att bevisa:

| i) | naturen av sitt förhållande till de enheter som är inblandade i skadan, |
| --- | --- |

i)

naturen av sitt förhållande till de enheter som är inblandade i skadan,

| ii) | huruvida man agerade med vederbörlig aktsamhet och vidtog alla rimliga åtgärder för att förhindra skadan. |
| --- | --- |

ii)

huruvida man agerade med vederbörlig aktsamhet och vidtog alla rimliga åtgärder för att förhindra skadan.

c)   Tillgång till gottgörelse

Skadelidande parter bör ha rätt till tillgängliga och effektiva rättsmedel för att söka gottgörelse mot aktörer som orsakar, förvärrar eller är kopplade till eller bidrar till negativa verkningar för deras rättigheter. Icke-statliga tvistlösningsmekanismer bör komplettera rättsmedelsmekanismer för att förbättra ansvarsskyldigheten och tillgången till rättsmedel.

6.   
  Slutbestämmelser

6.1.   
  Upprätthållande av skyddsnivån

Genomförandet av förslaget bör inte på något sätt motivera en sänkning av den allmänna nivån för skydd av mänskliga rättigheter, av den formella rätten och sedvanerätten för urfolk och lokalsamhällen till mark, territorier och resurser eller av miljön. Det bör i synnerhet inte påverka andra befintliga ansvarsramar för underentreprenörs- eller leveranskedjan.

6.2.   
  Förmånligare bestämmelser

Medlemsstaterna får införa eller behålla bestämmelser som går utöver de bestämmelser som anges i förslaget när det gäller skyddet av de mänskliga rättigheterna och de miljönormer som gäller längs leveranskedjan för råvaror som utgör en risk för skogar och ekosystem.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1020 av den 20 juni 2019 om marknadskontroll och överensstämmelse för produkter och om ändring av direktiv 2004/42/EG och förordningarna (EG) nr 765/2008 och (EU) nr 305/2011 (EUT L 169, 25.6.2019, s. 1).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 995/2010 av den 20 oktober 2010 om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden. Text av betydelse för EES (EUT L 295, 12.11.2010, s. 23).

---

Fredagen den 23 oktober 2020

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/202 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/202

---

P9_TA(2020)0286

Jämställdhet i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik

Europaparlamentets resolution av den 23 oktober 2020 om jämställdhet inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik (2019/2167(INI))

(2021/C 404/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s globala mål för hållbar utveckling, särskilt mål 5 och 16, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala mål för hållbar utveckling, särskilt mål 5 och 16,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan FN och EU för fredsfrämjande insatser och krishantering: prioriteringar 2019–2021, som godkändes av rådet den 18 september 2018, med kvinnor, fred och säkerhet som övergripande prioritet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan FN och EU för fredsfrämjande insatser och krishantering: prioriteringar 2019–2021, som godkändes av rådet den 18 september 2018, med kvinnor, fred och säkerhet som övergripande prioritet,

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen från 1995 och handlingsplanen från den fjärde internationella kvinnokonferensen samt resultaten från konferenserna för översyn av dessa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen från 1995 och handlingsplanen från den fjärde internationella kvinnokonferensen samt resultaten från konferenserna för översyn av dessa,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet av den 31 oktober 2000 och dess uppföljningsresolutioner 1820 (19 juni 2008), 1888 (30 september 2009), 1889 (5 oktober 2009), 1960 (16 december 2010), 2106 (24 juni 2013), 2122 (18 oktober 2013), 2242 (13 oktober 2015), 2467 (23 april 2019) och 2493 (29 oktober 2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet av den 31 oktober 2000 och dess uppföljningsresolutioner 1820 (19 juni 2008), 1888 (30 september 2009), 1889 (5 oktober 2009), 1960 (16 december 2010), 2106 (24 juni 2013), 2122 (18 oktober 2013), 2242 (13 oktober 2015), 2467 (23 april 2019) och 2493 (29 oktober 2019),

| — | med beaktande av Parisavtalet, som antogs vid den 21:a partskonferensen (COP21) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) den 12 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet, som antogs vid den 21:a partskonferensen (COP21) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) den 12 december 2015,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen om handel och kvinnors ekonomiska egenmakt, som utfärdades vid Världshandelsorganisationens (WTO) ministerkonferens i Buenos Aires i december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen om handel och kvinnors ekonomiska egenmakt, som utfärdades vid Världshandelsorganisationens (WTO) ministerkonferens i Buenos Aires i december 2017,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer, och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (1), och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi, och om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer, och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (1), och av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi, och om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (2),

| — | med beaktande av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och protokollen till denna, särskilt protokollet om att förebygga, bekämpa och bestraffa handel med människor, särskilt kvinnor och barn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och protokollen till denna, särskilt protokollet om att förebygga, bekämpa och bestraffa handel med människor, särskilt kvinnor och barn,

| — | med beaktande av EU:s och FN:s Spotlight-initiativ, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och FN:s Spotlight-initiativ,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2018 om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2018 om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av EU:s strategi för kvinnor, fred och säkerhet och EU:s handlingsplan 2019–2024, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för kvinnor, fred och säkerhet och EU:s handlingsplan 2019–2024,

| — | med beaktande av riktlinjerna för att främja och skydda homosexuellas, bisexuellas, transpersoners och intersexuellas (hbti-personers) åtnjutande av alla mänskliga rättigheter, vilka antogs av Europeiska unionens råd vid mötet den 24 juni 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för att främja och skydda homosexuellas, bisexuellas, transpersoners och intersexuellas (hbti-personers) åtnjutande av alla mänskliga rättigheter, vilka antogs av Europeiska unionens råd vid mötet den 24 juni 2013,

| — | med beaktande av åtgärdslistan för främjande av lika möjligheter för hbti-personer, som offentliggjordes av kommissionen i december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av åtgärdslistan för främjande av lika möjligheter för hbti-personer, som offentliggjordes av kommissionen i december 2015,

| — | med beaktande av EU:s andra handlingsplan för jämställdhet 2016–2020, som antogs av rådet den 26 oktober 2015, och de årliga genomföranderapporterna om denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s andra handlingsplan för jämställdhet 2016–2020, som antogs av rådet den 26 oktober 2015, och de årliga genomföranderapporterna om denna,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 31 maj 2018 om genomförandet av det gemensamma arbetsdokumentet från avdelningarna (SWD(2015)0182) – Jämställdhet och kvinnors egenmakt: förändring av flickors och kvinnors liv med hjälp av EU:s yttre förbindelser 2016–2020 (3) och av den 25 november 2010 om tioårsdagen för FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 31 maj 2018 om genomförandet av det gemensamma arbetsdokumentet från avdelningarna (SWD(2015)0182) – Jämställdhet och kvinnors egenmakt: förändring av flickors och kvinnors liv med hjälp av EU:s yttre förbindelser 2016–2020 (3) och av den 25 november 2010 om tioårsdagen för FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet (4),

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling av den 19 maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling av den 19 maj 2017,

| — | med beaktande av kommissionens EU-strategi för jämställdhet av den 5 mars 2020 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens EU-strategi för jämställdhet av den 5 mars 2020 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av Europeiska utrikestjänstens civila insatschefs operativa riktlinjer om jämställdhetsintegrering för uppdragets ledning och personal av den 8 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utrikestjänstens civila insatschefs operativa riktlinjer om jämställdhetsintegrering för uppdragets ledning och personal av den 8 oktober 2018,

| — | med beaktande av dokumentet om tillämpningen av FN:s säkerhetsråds resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet inom ramen för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, vilket antogs av rådet den 22 mars 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet om tillämpningen av FN:s säkerhetsråds resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet inom ramen för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser, vilket antogs av rådet den 22 mars 2012,

| — | med beaktande av de uppgraderade allmänna uppförandenormerna för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser av den 22 januari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uppgraderade allmänna uppförandenormerna för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser av den 22 januari 2018,

| — | med beaktande av utrikestjänstens strategi för jämställdhet och lika möjligheter 2018–2023 från november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utrikestjänstens strategi för jämställdhet och lika möjligheter 2018–2023 från november 2017,

| — | med beaktande av utrikestjänstens rapport av den 10 november 2016 om referensstudien om integrering av mänskliga rättigheter och jämställdhet i Europeiska unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utrikestjänstens rapport av den 10 november 2016 om referensstudien om integrering av mänskliga rättigheter och jämställdhet i Europeiska unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik,

| — | med beaktande av utrikestjänstens globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utrikestjänstens globala strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.5 och 21.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.5 och 21.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för utrikesfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för utrikesfrågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0145/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0145/2020), och av följande skäl:

| A. | Principen om jämställdhet mellan kvinnor och män är ett av EU:s grundläggande värden och fastställs i Europeiska unionens fördrag och i dess stadga om de grundläggande rättigheterna. Jämställdhetsintegrering bör därför genomföras och inlemmas som en övergripande princip i all EU:s verksamhet och politik. EU bör bidra till en värld där alla människor, oavsett kön, ras, hudfärg, etniska eller sociala ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till en nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionsnedsättning, ålder, sexuell läggning eller könsidentitet, kan leva i fred och åtnjuta lika rättigheter och möjligheter att uppnå sin potential. |
| --- | --- |

A.

Principen om jämställdhet mellan kvinnor och män är ett av EU:s grundläggande värden och fastställs i Europeiska unionens fördrag och i dess stadga om de grundläggande rättigheterna. Jämställdhetsintegrering bör därför genomföras och inlemmas som en övergripande princip i all EU:s verksamhet och politik. EU bör bidra till en värld där alla människor, oavsett kön, ras, hudfärg, etniska eller sociala ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till en nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionsnedsättning, ålder, sexuell läggning eller könsidentitet, kan leva i fred och åtnjuta lika rättigheter och möjligheter att uppnå sin potential.

| B. | Det femte målet för hållbar utveckling (mål 5) är att uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor i hela världen. Ingen utvecklingsstrategi kan vara effektiv om inte kvinnor och flickor kan spela en central roll, och mål 5 måste integreras horisontellt i de olika politikområden där EU har behörighet att agera. |
| --- | --- |

B.

Det femte målet för hållbar utveckling (mål 5) är att uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor i hela världen. Ingen utvecklingsstrategi kan vara effektiv om inte kvinnor och flickor kan spela en central roll, och mål 5 måste integreras horisontellt i de olika politikområden där EU har behörighet att agera.

| C. | I flera länder, t.ex. Sverige, Danmark, Schweiz och Norge, har man antagit ramar för att främja en utrikespolitik med stark inriktning på jämställdhet. Frankrike, Spanien, Luxemburg, Irland, Cypern och Tyskland m.fl. har meddelat sin avsikt att prioritera jämställdhet i sin utrikespolitik. En sådan politik bör främja en genusförändrande vision av utrikespolitiken som prioriterar jämställdhet, skyddar och främjar kvinnors och andra traditionellt marginaliserade gruppers mänskliga rättigheter, garanterar deras rättvisa tillgång till sociala, ekonomiska och politiska resurser och deras deltagande på alla nivåer, anslår tillräckliga resurser för att uppnå denna vision och tar hänsyn till kvinnliga människorättsförsvarare och det civila samhället. Dessa mål bör eftersträvas i all framtida utrikes- och säkerhetspolitik för EU. |
| --- | --- |

C.

I flera länder, t.ex. Sverige, Danmark, Schweiz och Norge, har man antagit ramar för att främja en utrikespolitik med stark inriktning på jämställdhet. Frankrike, Spanien, Luxemburg, Irland, Cypern och Tyskland m.fl. har meddelat sin avsikt att prioritera jämställdhet i sin utrikespolitik. En sådan politik bör främja en genusförändrande vision av utrikespolitiken som prioriterar jämställdhet, skyddar och främjar kvinnors och andra traditionellt marginaliserade gruppers mänskliga rättigheter, garanterar deras rättvisa tillgång till sociala, ekonomiska och politiska resurser och deras deltagande på alla nivåer, anslår tillräckliga resurser för att uppnå denna vision och tar hänsyn till kvinnliga människorättsförsvarare och det civila samhället. Dessa mål bör eftersträvas i all framtida utrikes- och säkerhetspolitik för EU.

| D. | Kvinnor och flickor är särskilt utsatta för fysiskt, psykiskt och sexuellt våld, fattigdom, väpnade konflikter och konsekvenserna av klimat- och hälsokrisen och andra nödlägen, och deras egenmakt är avgörande för att dessa problem ska kunna åtgärdas. Det har uppstått en motreaktion mot kvinnors och hbtqi-personers rättigheter. All tolkning av säkerhet måste ha en tydlig inriktning på de mänskliga rättigheterna för att det ska vara möjligt att främja åtgärder som leder till fred. Rådets hbti-riktlinjer är ett effektivt verktyg för att främja ett fullständigt åtnjutande av mänskliga rättigheter för hbti-personer och en god utgångspunkt att bygga på för att uppnå en ambitiös kommande jämställdhetsstrategi för hbti-personer. |
| --- | --- |

D.

Kvinnor och flickor är särskilt utsatta för fysiskt, psykiskt och sexuellt våld, fattigdom, väpnade konflikter och konsekvenserna av klimat- och hälsokrisen och andra nödlägen, och deras egenmakt är avgörande för att dessa problem ska kunna åtgärdas. Det har uppstått en motreaktion mot kvinnors och hbtqi-personers rättigheter. All tolkning av säkerhet måste ha en tydlig inriktning på de mänskliga rättigheterna för att det ska vara möjligt att främja åtgärder som leder till fred. Rådets hbti-riktlinjer är ett effektivt verktyg för att främja ett fullständigt åtnjutande av mänskliga rättigheter för hbti-personer och en god utgångspunkt att bygga på för att uppnå en ambitiös kommande jämställdhetsstrategi för hbti-personer.

| E. | Utrikes- och säkerhetspolitik som inte företräder kvinnors, flickors och hbtqi-personers rättigheter och inte tar upp pågående orättvisor ökar obalansen ytterligare. Var och en som vill sätta stopp för dessa orättvisor måste erkänna den ojämlika maktbalansen mellan könen. |
| --- | --- |

E.

Utrikes- och säkerhetspolitik som inte företräder kvinnors, flickors och hbtqi-personers rättigheter och inte tar upp pågående orättvisor ökar obalansen ytterligare. Var och en som vill sätta stopp för dessa orättvisor måste erkänna den ojämlika maktbalansen mellan könen.

| F. | Den dominerande synen på kvinnor och flickor är att de skildras som offer, vilket berövar dem deras delaktighet och utplånar deras kapacitet som aktörer för positiv förändring. En ökande bevismängd visar att kvinnors och flickors meningsfulla deltagande i förebyggande och lösning av konflikter, liksom fredsbyggande och återuppbyggnad efter konflikter ökar hållbarheten, kvaliteten och varaktigheten för fredens del och för lokalsamhällenas motståndskraft samt bidrar till att förhindra alla former av könsrelaterat våld. Trots att kvinnor spelar en sådan avgörande roll för att uppnå varaktig fred utgjorde de bara 13 procent av förhandlarna i de större fredsprocesserna mellan 1992 och 2018, och bara 4 procent av signatärerna och 3 procent av medlarna var kvinnor. |
| --- | --- |

F.

Den dominerande synen på kvinnor och flickor är att de skildras som offer, vilket berövar dem deras delaktighet och utplånar deras kapacitet som aktörer för positiv förändring. En ökande bevismängd visar att kvinnors och flickors meningsfulla deltagande i förebyggande och lösning av konflikter, liksom fredsbyggande och återuppbyggnad efter konflikter ökar hållbarheten, kvaliteten och varaktigheten för fredens del och för lokalsamhällenas motståndskraft samt bidrar till att förhindra alla former av könsrelaterat våld. Trots att kvinnor spelar en sådan avgörande roll för att uppnå varaktig fred utgjorde de bara 13 procent av förhandlarna i de större fredsprocesserna mellan 1992 och 2018, och bara 4 procent av signatärerna och 3 procent av medlarna var kvinnor.

| G. | Kvinnor och flickor kan utsättas för många olika former av diskriminering. Till diskrimineringen och marginaliseringen bidrar könsrelaterat våld, inbegripet tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, otillräcklig tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning, rent vatten, sanitet och kosthållning, begränsat tillträde till tjänster med anknytning till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt ojämlik delaktighet i politiskt beslutsfattande, liksom i offentliga och privata institutioner. Det är särskilt viktigt att skydda flickor mot våld och diskriminering, framför allt när det gäller utbildning, information och hälso- och sjukvård, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, för att de ska kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter helt och fullt. Flickor som är flyktingar och migranter befinner sig i en särskilt utsatt situation. |
| --- | --- |

G.

Kvinnor och flickor kan utsättas för många olika former av diskriminering. Till diskrimineringen och marginaliseringen bidrar könsrelaterat våld, inbegripet tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, otillräcklig tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning, rent vatten, sanitet och kosthållning, begränsat tillträde till tjänster med anknytning till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt ojämlik delaktighet i politiskt beslutsfattande, liksom i offentliga och privata institutioner. Det är särskilt viktigt att skydda flickor mot våld och diskriminering, framför allt när det gäller utbildning, information och hälso- och sjukvård, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, för att de ska kunna åtnjuta sina mänskliga rättigheter helt och fullt. Flickor som är flyktingar och migranter befinner sig i en särskilt utsatt situation.

| H. | Dagens flickor är de som i framtiden måste hantera följderna av konflikter och nödlägen, och i utdragna konflikter växer de upp under skadliga förhållanden som har långvariga effekter. Flickor har särskilda behov och ställs inför särskilda utmaningar som är annorlunda än vuxna kvinnors, vilket de bredare kategorierna ”barn” eller ”kvinnor” ofta inte tar hänsyn till. |
| --- | --- |

H.

Dagens flickor är de som i framtiden måste hantera följderna av konflikter och nödlägen, och i utdragna konflikter växer de upp under skadliga förhållanden som har långvariga effekter. Flickor har särskilda behov och ställs inför särskilda utmaningar som är annorlunda än vuxna kvinnors, vilket de bredare kategorierna ”barn” eller ”kvinnor” ofta inte tar hänsyn till.

| I. | Under 2020 infaller flera viktiga årsdagar för olika ramverk för kvinnors rättigheter och jämställdhet, bland annat Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking från 1995 och FN:s säkerhetsråds resolution nr 1325 om kvinnor, fred och säkerhet från 2000. |
| --- | --- |

I.

Under 2020 infaller flera viktiga årsdagar för olika ramverk för kvinnors rättigheter och jämställdhet, bland annat Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking från 1995 och FN:s säkerhetsråds resolution nr 1325 om kvinnor, fred och säkerhet från 2000.

| J. | EU:s strategi för kvinnor, fred och säkerhet innebär betydande framsteg när det gäller EU:s engagemang för agendan för kvinnor, fred och säkerhet. I den understryks behovet av konkreta åtaganden och insatser, liksom behovet av att involvera, skydda och stödja kvinnor och flickor för att skapa varaktig fred och säkerhet. Trots att EU:s handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet antogs 2019 för att genomföra denna strategi, är det fortfarande en utmaning att omsätta detta politiska åtagande i handling. Det är ytterst viktigt att EU:s personal ökar sina insatser för att integrera kvinnor, fred och säkerhet i sitt arbete, inte bara för att förbättra uppdragens effektivitet utan också för att garantera kvinnors rättigheter och jämställdhet i sig. |
| --- | --- |

J.

EU:s strategi för kvinnor, fred och säkerhet innebär betydande framsteg när det gäller EU:s engagemang för agendan för kvinnor, fred och säkerhet. I den understryks behovet av konkreta åtaganden och insatser, liksom behovet av att involvera, skydda och stödja kvinnor och flickor för att skapa varaktig fred och säkerhet. Trots att EU:s handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet antogs 2019 för att genomföra denna strategi, är det fortfarande en utmaning att omsätta detta politiska åtagande i handling. Det är ytterst viktigt att EU:s personal ökar sina insatser för att integrera kvinnor, fred och säkerhet i sitt arbete, inte bara för att förbättra uppdragens effektivitet utan också för att garantera kvinnors rättigheter och jämställdhet i sig.

| K. | Den andra handlingsplanen för jämställdhet hade sin utgångspunkt i parlamentets rekommendationer med inriktning på att ändra EU:s institutionell kultur vid högkvarter och delegationer för att få en systematisk förändring av EU:s sätt att hantera principen om jämställdhet, liksom på att förändra kvinnors och flickors liv inom fyra centrala områden. Integrering och främjande av jämställdhet i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik är starkt beroende av att den andra handlingsplanen för jämställdhet genomförs och utvärderas på ett framgångsrikt sätt, för att man ska kunna rekommendera åtgärder för ett bättre ramverk för en framtida handlingsplan för jämställdhet (en ny, tredje EU-handlingsplan för jämställdhet 2020). |
| --- | --- |

K.

Den andra handlingsplanen för jämställdhet hade sin utgångspunkt i parlamentets rekommendationer med inriktning på att ändra EU:s institutionell kultur vid högkvarter och delegationer för att få en systematisk förändring av EU:s sätt att hantera principen om jämställdhet, liksom på att förändra kvinnors och flickors liv inom fyra centrala områden. Integrering och främjande av jämställdhet i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik är starkt beroende av att den andra handlingsplanen för jämställdhet genomförs och utvärderas på ett framgångsrikt sätt, för att man ska kunna rekommendera åtgärder för ett bättre ramverk för en framtida handlingsplan för jämställdhet (en ny, tredje EU-handlingsplan för jämställdhet 2020).

| L. | Den ursprungliga, första handlingsplanen gav upphov till vissa framsteg, men kännetecknades också av ett antal brister. Hit hör en begränsad omfattning, avsaknad av jämställdhetsbudgetering, bristfälliga kunskaper i EU:s delegationer om ramen för jämställdhet, brist på åtagande inom EU:s ledarskap och avsaknad av institutionell struktur och stimulans för att motivera och stödja personalen på ett lämpligt sätt. Den andra handlingsplanen var ett viktigt steg framåt när det gäller att främja jämställdhet i EU:s yttre förbindelser, inklusive ett antal positiva trender, men det krävs fullständigt medvetande och ständigt engagemang från EU:s och dess medlemsstaters sida, dels som skydd mot eventuella försämringar, dels för att påskynda framsteg. I den andra handlingsplanen för jämställdhet förekommer fortfarande ett antal brister när det gäller genomförandet av centrala prioriteringar och jämställdhetsrelaterade mål för hållbar utveckling, utmaningar som avser korrekt rapportering av framsteg i fråga om alla mål och kvalitativa uppgifter samt integrering av ett jämställdhetsperspektiv i de politiska dialogerna. Det krävs ytterligare att man utökar dess tillämpningsområde, genomför jämställdhetsbudgetering på lämpligt sätt och anpassar tidsramarna mellan programplanering och budgetcykler. För att uppnå konkreta resultat i fråga om ökad jämställdhet i hela världen är det avgörande att EU:s ledare engagerar sig mer och att man genomför den institutionella strukturen och incitamenten för att motivera och stödja och utbilda personalen på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

L.

Den ursprungliga, första handlingsplanen gav upphov till vissa framsteg, men kännetecknades också av ett antal brister. Hit hör en begränsad omfattning, avsaknad av jämställdhetsbudgetering, bristfälliga kunskaper i EU:s delegationer om ramen för jämställdhet, brist på åtagande inom EU:s ledarskap och avsaknad av institutionell struktur och stimulans för att motivera och stödja personalen på ett lämpligt sätt. Den andra handlingsplanen var ett viktigt steg framåt när det gäller att främja jämställdhet i EU:s yttre förbindelser, inklusive ett antal positiva trender, men det krävs fullständigt medvetande och ständigt engagemang från EU:s och dess medlemsstaters sida, dels som skydd mot eventuella försämringar, dels för att påskynda framsteg. I den andra handlingsplanen för jämställdhet förekommer fortfarande ett antal brister när det gäller genomförandet av centrala prioriteringar och jämställdhetsrelaterade mål för hållbar utveckling, utmaningar som avser korrekt rapportering av framsteg i fråga om alla mål och kvalitativa uppgifter samt integrering av ett jämställdhetsperspektiv i de politiska dialogerna. Det krävs ytterligare att man utökar dess tillämpningsområde, genomför jämställdhetsbudgetering på lämpligt sätt och anpassar tidsramarna mellan programplanering och budgetcykler. För att uppnå konkreta resultat i fråga om ökad jämställdhet i hela världen är det avgörande att EU:s ledare engagerar sig mer och att man genomför den institutionella strukturen och incitamenten för att motivera och stödja och utbilda personalen på lämpligt sätt.

| M. | EU:s andra handlingsplan för jämställdhet har satt som mål att integrera jämställdhetsåtgärder i över 85 procent av alla nya EU-initiativ senast 2020. Trots de framsteg som gjorts ingick jämställdhet endast i mellan 55 och 68 procent av de nya programmen 2018. |
| --- | --- |

M.

EU:s andra handlingsplan för jämställdhet har satt som mål att integrera jämställdhetsåtgärder i över 85 procent av alla nya EU-initiativ senast 2020. Trots de framsteg som gjorts ingick jämställdhet endast i mellan 55 och 68 procent av de nya programmen 2018.

| N. | EU:s delegationer och uppdrag står i främsta led när det gäller att genomföra den andra handlingsplanen för jämställdhet i partnerländerna, och ledarskap och kunskap bland delegationernas och uppdragens ledare och personal spelar en avsevärd roll för att säkerställa att den andra handlingsplanen för jämställdhet genomförs på ett lyckat sätt. Det rekommenderas att flera kvinnor ges tillgång till ledarskaps- och förvaltningsposter i EU:s delegationer. |
| --- | --- |

N.

EU:s delegationer och uppdrag står i främsta led när det gäller att genomföra den andra handlingsplanen för jämställdhet i partnerländerna, och ledarskap och kunskap bland delegationernas och uppdragens ledare och personal spelar en avsevärd roll för att säkerställa att den andra handlingsplanen för jämställdhet genomförs på ett lyckat sätt. Det rekommenderas att flera kvinnor ges tillgång till ledarskaps- och förvaltningsposter i EU:s delegationer.

| O. | Kvinnor är fortfarande i stor utsträckning underrepresenterade och underskattade inom politiken och beslutsprocesserna, bland annat på området för utrikespolitik och internationell säkerhet i EU och resten av världen. Inom EU innehar 6 kvinnor posten som försvarsminister och endast 3 av 27 utrikesministrar är kvinnor. Könsbalanserade utnämningar ger beslutsprocesserna ett stort mervärde. |
| --- | --- |

O.

Kvinnor är fortfarande i stor utsträckning underrepresenterade och underskattade inom politiken och beslutsprocesserna, bland annat på området för utrikespolitik och internationell säkerhet i EU och resten av världen. Inom EU innehar 6 kvinnor posten som försvarsminister och endast 3 av 27 utrikesministrar är kvinnor. Könsbalanserade utnämningar ger beslutsprocesserna ett stort mervärde.

| P. | Jämställdhetsstrategin för perioden 2020–2024 har som mål att uppnå en jämn könsfördelning på 50 procent av alla nivåer i kommissionens förvaltning före utgången av 2024. |
| --- | --- |

P.

Jämställdhetsstrategin för perioden 2020–2024 har som mål att uppnå en jämn könsfördelning på 50 procent av alla nivåer i kommissionens förvaltning före utgången av 2024.

| Q. | I EU:s utrikestjänst innehar män 75 procent av tjänsterna på mellanchefsnivå och 87 procent av de högre chefstjänsterna. Kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har åtagit sig att uppnå målet om en andel av 40 procent kvinnliga chefer innan hans mandatperiod är över. Hans senaste utnämningar har resulterat i en struktur med enbart manliga vice generalsekreterare. |
| --- | --- |

Q.

I EU:s utrikestjänst innehar män 75 procent av tjänsterna på mellanchefsnivå och 87 procent av de högre chefstjänsterna. Kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har åtagit sig att uppnå målet om en andel av 40 procent kvinnliga chefer innan hans mandatperiod är över. Hans senaste utnämningar har resulterat i en struktur med enbart manliga vice generalsekreterare.

| R. | I EU:s politik är tendensen den att kvinnor presenteras som offer för sexuellt och könsrelaterat våld, och att man i första hand har tagit itu med skyddet av dem efter det att sådant våld förekommit. En mer kraftfull politik och en operativ inriktning på skydd mot människorättskränkningar, där man tar upp ojämlika maktrelationer mellan könen, skulle förbättra EU:s politik på detta område. |
| --- | --- |

R.

I EU:s politik är tendensen den att kvinnor presenteras som offer för sexuellt och könsrelaterat våld, och att man i första hand har tagit itu med skyddet av dem efter det att sådant våld förekommit. En mer kraftfull politik och en operativ inriktning på skydd mot människorättskränkningar, där man tar upp ojämlika maktrelationer mellan könen, skulle förbättra EU:s politik på detta område.

| S. | Framsteg har uppnåtts i genomförandet av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter världen över, men det finns fortfarande avsevärda brister i fråga om tillhandahållande av och tillgång till dessa rättigheter. Oroväckande bakslag för kvinnors och hbtqi-personers rättigheter har konstaterats runtomkring i världen, där man begränsat sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt förbjudit sexualundervisning och genusforskning. 2018 minskade antalet EU-åtgärder för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och det lägsta antalet globala åtgärder från kommissionens avdelningar för jämställdhet avsåg just sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Det finns ett starkt behov av att bekräfta EU:s engagemang för främjandet, skyddet och förverkligandet av alla individers rätt att utöva fullständig kontroll över frågor som rör deras sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, utan diskriminering eller våld. |
| --- | --- |

S.

Framsteg har uppnåtts i genomförandet av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter världen över, men det finns fortfarande avsevärda brister i fråga om tillhandahållande av och tillgång till dessa rättigheter. Oroväckande bakslag för kvinnors och hbtqi-personers rättigheter har konstaterats runtomkring i världen, där man begränsat sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt förbjudit sexualundervisning och genusforskning. 2018 minskade antalet EU-åtgärder för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och det lägsta antalet globala åtgärder från kommissionens avdelningar för jämställdhet avsåg just sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Det finns ett starkt behov av att bekräfta EU:s engagemang för främjandet, skyddet och förverkligandet av alla individers rätt att utöva fullständig kontroll över frågor som rör deras sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, utan diskriminering eller våld.

| T. | Det arbete som utförs av jämställdhetsrådgivare och kontaktpunkter för jämställdhetsfrågor är viktigt för att omsätta EU:s politik för jämställdhet samt kvinnor, fred och säkerhet i analys, planering, genomförande och utvärdering, liksom för att underlätta integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i den dagliga verksamheten. Jämställdhetsrådgivare och kontaktpunkter för jämställdhetsfrågor spelar en viktig roll för att integrera jämställhetsrelaterad politik horisontellt. Det krävs ökad jämställdhetsprioritering ínom EU:s delegationer och tillräckligt med tid för jämställdhetsintegrering och projektledare som åtar sig att i tillräcklig utsträckning ta hänsyn till könsaspekter i sitt arbete, för att säkerställa att kontaktpunkterna kan utveckla sina plikter på ett tillfredsställande sätt. Det krävs ytterligare insatser för att se till att arbetsbeskrivningen för kontaktpunkter för jämställdhetsfrågor innefattar deras arbetsuppgifter som ansvariga för jämställdhetsintegrering och främjande av jämställdhet. |
| --- | --- |

T.

Det arbete som utförs av jämställdhetsrådgivare och kontaktpunkter för jämställdhetsfrågor är viktigt för att omsätta EU:s politik för jämställdhet samt kvinnor, fred och säkerhet i analys, planering, genomförande och utvärdering, liksom för att underlätta integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i den dagliga verksamheten. Jämställdhetsrådgivare och kontaktpunkter för jämställdhetsfrågor spelar en viktig roll för att integrera jämställhetsrelaterad politik horisontellt. Det krävs ökad jämställdhetsprioritering ínom EU:s delegationer och tillräckligt med tid för jämställdhetsintegrering och projektledare som åtar sig att i tillräcklig utsträckning ta hänsyn till könsaspekter i sitt arbete, för att säkerställa att kontaktpunkterna kan utveckla sina plikter på ett tillfredsställande sätt. Det krävs ytterligare insatser för att se till att arbetsbeskrivningen för kontaktpunkter för jämställdhetsfrågor innefattar deras arbetsuppgifter som ansvariga för jämställdhetsintegrering och främjande av jämställdhet.

| U. | Endast en tredjedel av alla EU:s delegationer arbetar med hbtqi-personers rättigheter. EU:s hbtqi-riktlinjer tillämpas inte enhetligt, och genomförandet av dem är mycket beroende av de kunskaper och det intresse som delegationens ledning har snarare än respekten för någon strukturell strategi. |
| --- | --- |

U.

Endast en tredjedel av alla EU:s delegationer arbetar med hbtqi-personers rättigheter. EU:s hbtqi-riktlinjer tillämpas inte enhetligt, och genomförandet av dem är mycket beroende av de kunskaper och det intresse som delegationens ledning har snarare än respekten för någon strukturell strategi.

| V. | Kvinnogrupper i civilsamhället och aktivister spelar en viktig roll för att främja agendan för fred och säkerhet, och deras medverkan är avgörande för att integrera jämställdhetsfrågor. Det civila samhällets utrymme krymper på många områden, bland annat när det gäller kvinnoorganisationer och kvinnliga människorättsförsvarare, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt hbtqi-personers rättigheter. Kvinnliga människorättsförsvarare ställs ofta inför ytterligare och annorlunda risker och hinder som är överlappande och har uppstått ur inrotade könsstereotyper. Konsekvent samarbete med kvinnoorganisationer och kvinnliga människorättsförsvarare måste säkerställas under hela cykeln för planering, genomförande, övervakning och utvärdering av den tredje handlingsplanen, Det behövs mer ambitiösa interna och externa åtgärder för att aktivt åtgärda alla former av bakslag och för att fortsätta arbetet i riktning mot jämställda samhällen. |
| --- | --- |

V.

Kvinnogrupper i civilsamhället och aktivister spelar en viktig roll för att främja agendan för fred och säkerhet, och deras medverkan är avgörande för att integrera jämställdhetsfrågor. Det civila samhällets utrymme krymper på många områden, bland annat när det gäller kvinnoorganisationer och kvinnliga människorättsförsvarare, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt hbtqi-personers rättigheter. Kvinnliga människorättsförsvarare ställs ofta inför ytterligare och annorlunda risker och hinder som är överlappande och har uppstått ur inrotade könsstereotyper. Konsekvent samarbete med kvinnoorganisationer och kvinnliga människorättsförsvarare måste säkerställas under hela cykeln för planering, genomförande, övervakning och utvärdering av den tredje handlingsplanen, Det behövs mer ambitiösa interna och externa åtgärder för att aktivt åtgärda alla former av bakslag och för att fortsätta arbetet i riktning mot jämställda samhällen.

| W. | Begränsade medel och underbemanning är grundläggande hinder för genomförandet av EU:s jämställdhetsmål. Det saknas också politisk samstämmighet på jämställdhetsområdet, och det finns ännu inget enhetligt system som gör att jämställdhetsintegreringen i EU:s institutioner lättare kan tolkas och genomföras på samma sätt. |
| --- | --- |

W.

Begränsade medel och underbemanning är grundläggande hinder för genomförandet av EU:s jämställdhetsmål. Det saknas också politisk samstämmighet på jämställdhetsområdet, och det finns ännu inget enhetligt system som gör att jämställdhetsintegreringen i EU:s institutioner lättare kan tolkas och genomföras på samma sätt.

| X. | Att inkludera jämställdhetsperspektivet i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik innebär också att erkänna och bekämpa de särskilda aspekter och effekter som globala fenomen som klimatförändringar, migration, handel och säkerhet innebär ur ett jämställdhetsperspektiv, och att sätta erfarenheterna och behoven bland kvinnor och grupper som utsätts för flera och överlappande former av diskriminering och marginalisering i centrum för beslutsprocessen. |
| --- | --- |

X.

Att inkludera jämställdhetsperspektivet i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik innebär också att erkänna och bekämpa de särskilda aspekter och effekter som globala fenomen som klimatförändringar, migration, handel och säkerhet innebär ur ett jämställdhetsperspektiv, och att sätta erfarenheterna och behoven bland kvinnor och grupper som utsätts för flera och överlappande former av diskriminering och marginalisering i centrum för beslutsprocessen.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att fortsätta främja kvinnors och flickors rättigheter och att arbeta för en utrikes- och säkerhetspolitik som integrerar en genusförändrande vision. Parlamentet betonar att en sådan politik bör grundas på konsekvent jämställdhetsintegrering, jämställdhetsanalys med köns- och åldersuppdelade data och jämställdhetsindikatorer, och systematiska könsspecifika konsekvensbedömningar för identifiering, utarbetande och övervakning av åtgärder inom alla sektorer för att öka jämställdheten och för att kvinnor och människor med olika bakgrund ska få en meningsfull och rättvis position i beslutsfattandet. Parlamentet uppmuntrar EU att utforska möjligheter att dela, förvalta och uppdatera jämställdhetsanalyser på ett systematiskt sätt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen, den höga representanten och medlemsstaterna att ytterligare stärka sitt stöd för jämställdhet, alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter och egenmakt i hela världen och att spela en central och växande roll för att integrera och optimera resurser i detta syfte. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar de tre tematiska pelarna i den andra handlingsplanen för jämställdhet, nämligen 1) säkerställande av flickors och kvinnors fysiska och psykiska integritet, 2) främjande av ekonomiska och sociala rättigheter samt flickors och kvinnors egenmakt och 3) stärkande av flickors och kvinnors inflytande och deltagande. Parlamentet konstaterar att framstegen varit ojämna sett till de olika tematiska prioriteringarna och mellan olika EU-aktörer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, den höga representanten och alla medlemsstater att öka insatserna för att man fullt ut ska kunna genomföra EU:s jämställdhetspolitik och uppnå de standarder för prestanda som anges i denna. Parlamentet beklagar att målet med det lägsta antalet rapporterade åtgärder inom ramen för den andra handlingsplanen för jämställdhet 2018 var att bekämpa handeln med kvinnor och flickor för alla former av utnyttjande, och att detta var det enda mål där antalet rapporterade åtgärder minskade jämfört med 2017. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att under 2020 genomföra en översyn och lägga fram en ny tredje EU-handlingsplan för jämställdhet för perioden 2021–2025. Parlamentet understryker att den tredje handlingsplanen för jämställdhet bör bygga på och utvidga den grund som skapats genom den nuvarande andra handlingsplanen samt beakta de lärdomar som dragits av dess aktuella genomförande. Parlamentet understryker att detta dokument måste utformas som ett officiellt meddelande för att säkerställa effektivt genomförande av det. Parlamentet påminner om att den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken ska följa särskilda regler och förfaranden och att medlemsstaternas och unionens politik för utvecklingssamarbete bör komplettera och stärka varandra, med fullständig respekt för EU:s principer och fördrag, däribland artiklarna 2, 3 och 5 i EU-fördraget. Parlamentet välkomnar kommissionens rekommendationer till medlemsstaterna angående deras jämställdhetsstrategier via yttre åtgärder för att följa de politiska målen i linje med handlingsplanen för jämställdhet inom sina behörighetsområden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Parlamentet välkomnar EU:s handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet, och vill att den genomförs på ett kraftfullt sätt. Parlamentet välkomnar att främjandet av agendan för kvinnor, fred och säkerhet inkluderats i EU:s och Natos gemensamma förklaring om samarbete från 2018. Parlamentet välkomnar beslutet att förnya EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati samt vill att jämställdhetsintegrering och riktade åtgärder för jämställdhet och kvinnors rättigheter inkluderas i handlingsplanen, medräknat sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet välkomnar dessutom den nya EU-strategin för utrotande av människohandel som planeras för 2021. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser större politisk samstämmighet och samordning i samband med uppfyllandet av de många åtaganden om jämställdhet som ingår i EU:s yttre åtgärder. Parlamentet understryker att EU:s strategi bör knytas till och synkroniseras med den nya tredje handlingsplanen för jämställdhet och anser att EU-handlingsplanen för kvinnor, fred och säkerhet för 2019 ska ingå i den tredje handlingsplanen för jämställdhet som ett separat kapitel. Parlamentet betonar vikten av den befintliga normativa ramen för agendan för kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet understryker att denna ram bör utgöra grundvalen för alla åtgärder på EU-nivå och internationell nivå och att varje försök att ge upp eller återkalla åtaganden som ingåtts inom detta område beslutsamt måste förkastas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att anta en feministisk utrikes- och säkerhetspolitik som tar upp hindren för kvinnors tillgång till och bibehållande av inte enbart ledarroller på hög nivå och nyckelposter som ambassadörer och medlare i internationella fredssamtal och fredsförhandlingar, utan även positioner på ingångsnivå. Parlamentet påminner om att det är viktigt att beakta faktorer som kan avskräcka kvinnor från att delta, exempelvis avsaknad av politiska strategier för att uppnå balans mellan arbete och privatliv, ojämlik fördelning av familjeansvar och förväntningar att kvinnor ska vara de primära vårdgivarna, som ofta medför att kvinnor gör uppehåll i karriären eller börjar arbeta deltid, liksom den globala allmänna uppfattningen av kvinnors ledarskap. Parlamentet understryker vidare att principen om lika lön för likvärdigt arbete är en av EU:s grundläggande principer som bidrar till målen att främja kvinnors ledarskap i agendan för kvinnor, fred och säkerhet, och att den bör integreras genom främjandet av kvinnors ekonomiska och sociala rättigheter såväl inom som utanför EU. Parlamentet framhåller att medlemsstaterna har en skyldighet att avskaffa diskriminering på grund av kön när det gäller alla aspekter och villkor som avser lika lön för samma eller likvärdigt arbete. |
| --- | --- |

7.

Jämställdhet som en vägledande princip för EU:s yttre åtgärder

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, berörda avdelningar inom kommissionen, de europeiska byråer som arbetar utanför Europeiska unionens gränser och medlemsstaterna att systematiskt integrera ett jämställdhetsperspektiv och ett intersektionellt perspektiv i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik, utvidgning, handelspolitik och utvecklingspolitik, inbegripet i multilaterala forum och i all politik, politiska och strategiska dialoger, offentliga uttalanden, global rapportering om och övervakning av de mänskliga rättigheterna samt processer för övervakning, utvärdering och rapportering. Parlamentet insisterar på att jämställdhet bör vara ett centralt värde i alla EU:s yttre åtgärder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att det behövs ytterligare analys av den inneboende maktdynamiken i EU:s politik och praxis och i den nuvarande programplaneringen för att analysera och hantera effekterna på jämställdheten. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner om vikten av att integrera ett intersektionellt perspektiv i alla EU:s yttre åtgärder och om att alla EU:s åtgärder bör ta hänsyn till erfarenheterna från kvinnor med olika bakgrunder och särskilt kvinnor som möter flera och överlappande former av diskriminering och marginalisering på grund av ålder, kön, ras, religion, socioekonomisk och juridisk status, förmåga, sexuell läggning och könsidentitet. Parlamentet påminner om att kvinnor inte är en homogen grupp och att inte alla kvinnor talar med samma röst. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa fortsatt engagemang för genomförandet av den tredje handlingsplanen på högsta politiska nivå. Parlamentet begär att man i den tredje handlingsplanen klargör att 85 procent av det offentliga utvecklingsbiståndet bör gå till program där jämställdhet är ett viktigt eller primärt mål och att en avsevärd del av det offentliga utvecklingsbiståndet inom detta bredare åtagande bör anslås till program där jämställdhet, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, är ett primärt mål. Parlamentet efterlyser ytterligare riktade åtgärder för att uppnå jämställdhet. Parlamentet vill dessutom att man i den nya handlingsplanen ska stärka den solida evidensbaserade strategin i den andra handlingsplanen med kvalitativa analyser för att utvärdera de verkliga effekter som sådana program har på främjandet av jämställdhet. Parlamentet efterlyser bättre rapportering av den EU-finansiering för jämställdhet som avsatts för och betalats ut i partnerländerna genom den tredje handlingsplanen för jämställdhet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet rekommenderar att den tredje handlingsplanen för jämställdhet ska åtföljas av tydliga, mätbara och tidsbundna framgångsindikatorer för att övervaka förändringar på kort, medellång och lång sikt, fördelning av ansvar till olika aktörer samt tydliga mål för varje partnerland, vilka utarbetas i nära samarbete med det berörda partnerlandet och aktiv involvering av organisationer i det civila samhället, andra berörda civilsamhälleliga aktörer samt lokala små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och EU:s medlemsstater att genom den nya handlingsplanen för jämställhet bekräfta åtagandet om att integrera jämställdhet i alla sektorer. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, de berörda avdelningarna inom kommissionen och EU:s medlemsstater att föreslå ytterligare jämställdhetsinriktade åtgärder. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet vill att den tredje handlingsplanen för jämställdhet ska avvärja bakslagen i fråga om kvinnors rättigheter genom att stärka tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för kvinnor och flickor, och att säkerställa skyddet av dem mot tvång, våld, diskriminering och övergrepp. Parlamentet understryker även att EU:s nya handlingsplan för jämställdhet uttryckligen bör omfatta att skydda, engagera och främja kvinnor och deras rättigheter i alla sammanhang och att inkludera känsliga stater och konfliktrelaterade sammanhang. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att utbildning är avgörande för att uppnå jämställdhet och egenmakt för kvinnor och flickor. Parlamentet uppmanar därför EU att öka sitt engagemang för att främja jämställdhet och bekämpa könsstereotyper i och via utbildningssystemen i sin kommande tredje handlingsplan för jämställdhet. Parlamentet vill i detta sammanhang att man beaktar en rad möjligheter inom områdena vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar EU:s strategi för kvinnor, fred och säkerhet och EU:s handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet som antogs 2019 och kräver att den genomförs på ett kraftfullt sätt. Parlamentet beklagar dock att det trots tydliga mål och indikatorer fortfarande är en utmaning att omsätta detta politiska åtagande i handling och kräver fortsatta insatser. Parlamentet betonar vikten av nationella handlingsplaner för genomförandet av agendan för kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet välkomnar att nästan alla EU-medlemsstater kommer att anta nationella handlingsplaner för FN:s säkerhetsråds resolution 1325 i slutet av året. Parlamentet beklagar dock att endast en av dem har anslagit en budget för genomförandet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anslå en sådan budget och att utveckla nationella mekanismer för parlamentarisk tillsyn samt att införa kvoter för kvinnors deltagande i mekanismer för kontroll, utvärdering och tillsyn. Parlamentet beklagar att många EU-tjänstemän inte har integrerat frågor om kvinnor, fred och säkerhet i sitt arbete och att denna agenda betraktas som något man kan tillämpa efter eget gottfinnande och med målet att effektivisera uppdrag, men inte som ett sätt att säkerställa kvinnors rättigheter och jämställdhet i sig. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att genomföra en strukturerad jämställdhetsbaserad budgetstrategi för att korrekt följa alla relaterade utgifter, även på området yttre åtgärder, och att organisera förhands- och efterhandsbedömningar av könsspecifika konsekvensbedömningar av de olika program som finansieras av EU samt att rapportera om detta till Europaparlamentet. Parlamentet betonar att denna utvärdering bör baseras på köns- och åldersuppdelade uppgifter och att resultatet bör integreras i programcykeln. Parlamentet betonar att jämställdhetsanalysens tillförlitlighet måste förbättras genom att man harmoniserar de uppgifter som samlats in av EU:s delegationer på ett sätt som gör dem jämförbara. Parlamentet anser att jämställdhetsanalyser bör spela en roll vid fastställandet av landspecifika strategiska mål, program, projekt och dialoger. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet efterlyser stöd för fördelning av 85 procent av den särskilda finansiering som öronmärkts för program med jämställdhet som ett viktigt eller huvudsakligt mål inom ramen för den föreslagna förordningen om instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete, samt minskade administrativa hinder så att lokala och små civilsamhälleliga organisationer får tillgång till finansiering. Parlamentet betonar vikten av att göra ytterligare jämställdhetsintegrering och riktade åtgärder till tydliga mål i enlighet med förordningen om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete och se till att partnerna kan räkna med tillräckligt politiskt och ekonomiskt stöd för att genomföra förordningen. Parlamentet vill att det används könsspecifika indikatorer under etapperna projektval, övervakning och utvärdering i alla åtgärder inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik som får finansiering från EU:s budget. Parlamentet betonar behovet av att öka den effektiva användningen av befintliga och framtida EU-resurser genom jämställdhetsbudgetering, särskilt i tider av utmaningar såsom nästa fleråriga budgetram, budgetbegränsningar och konsekvenserna efter covid-19-krisen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och EU-delegationerna att erkänna flickor och unga kvinnor som drivkrafter för förändring och stödja att de på ett tryggt, meningsfullt och inkluderande sätt kan medverka i det civila och offentliga livet, inklusive genom att beakta återkopplingen från ungdomsledda organisationer och ge dem stöd genom kapacitetsuppbyggnad. Parlamentet understryker den positiva roll som flickor, unga kvinnor och kvinnor har för att åstadkomma varaktig fred och social sammanhållning, bland annat genom lokala initiativ för konfliktförebyggande och fredsbyggande som drivs av flickor och kvinnor. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att säkerställa en tillräcklig budget för utbildning i nödsituationer så att varje flicka kan lyckas, trots situationer som beror på konflikter och naturkatastrofer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet erkänner att humanitära kriser intensifierar de utmaningar som är relaterade till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och påminner om att kvinnor och flickor i krisområden, inbegripet i särskilt utsatta grupper som flyktingar och migranter, är särskilt utsatta för sexuellt våld, sexuellt överförbara sjukdomar, sexuellt utnyttjande, våldtäkt som vapen i krig och oönskade graviditeter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samband med sitt humanitära bistånd ge hög prioritet åt frågor som gäller jämställdhet och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, liksom ansvarighet och tillgång till domstolsprövning och möjligheter att överklaga när det gäller brott mot sexuella och reproduktiva rättigheter och könsrelaterat våld, även i samband med utbildning av humanitära aktörer samt nuvarande och framtida finansiering. Parlamentet framhåller vikten av rekommendationen från OECD:s biståndskommitté (DAC) om upphörande av sexuellt utnyttjande, övergrepp och trakasserier i samband med utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att aktörer som är verksamma på området för utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd fokuserar på att bekämpa övergrepp och trakasserier i konfliktrelaterade situationer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förespråka inkludering av kvinnorättsorganisationer, liksom kvinnoledda organisationer och försvarare av kvinnors mänskliga rättigheter, i strukturerna för samordning och beslutsfattande i humanitära frågor. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet förespråkar granskning av synergieffekterna mellan dessa interna och externa EU-program för att säkerställa en konsekvent och kontinuerlig strategi gällande politiken inom och utanför unionen, såsom är fallet när det gäller kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en värdebaserad EU-handelspolitik som säkerställer en hög skyddsnivå för arbetstagarrättigheter och miljömässiga rättigheter samt respekten för de grundläggande friheterna och mänskliga rättigheterna, inbegripet jämställdhet. Parlamentet påminner om att alla EU:s handels- och investeringsavtal måste genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och inkludera ett ambitiöst och verkställbart kapitel om handel och hållbar utveckling. Parlamentet påminner om att förhandlingar om handelsavtal skulle kunna utgöra ett viktigt verktyg för att främja jämställdhet och stärka kvinnors egenmakt i tredjeländer, och efterlyser könsuppdelade uppgifter om handelns effekter. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att inkludera de landspecifika och sektorsspecifika jämställdhetseffekterna av EU:s handelspolitik och handelsavtal i förhands- och efterhandsbedömningar. Parlamentet betonar att resultaten av den könsinriktade analysen bör beaktas i handelsförhandlingarna – med hänsyn till både deras positiva och negativa effekter under hela processen, från förhandlingsstadiet till genomförandet – och bör åtföljas av åtgärder för att förebygga eller kompensera för eventuella negativa effekter. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att för första gången för EU:s del se till att ett särskilt jämställdhetskapitel införs i det moderniserade associeringsavtalet mellan Chile och EU, och efterlyser främjande av och stöd för införandet av sådana kapitel i alla EU:s framtida handels- och investeringsavtal, med utgångspunkt i befintliga internationella exempel och på grundval av deras mervärde enligt de bedömningar som gjorts. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut efterleva den gemensamma ståndpunkten om vapenexport, och uppmanar särskilt medlemsstaterna att beakta risken för att exporterat material används för, eller underlättar, könsrelaterat våld eller våld mot kvinnor eller barn. Parlamentet betonar att ett könsmedvetet tillvägagångssätt innebär en människocentrerad säkerhetsstrategi som syftar till att förbättra kvinnors trygghet, inbegripet ekonomisk, social och hälsorelaterad trygghet. |
| --- | --- |

22.

Fokus på jämställdhet och mångfald i EU:s institutionella kultur inom högkvarter och delegationer

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta en formell arbetsgrupp för jämställdhet. Parlamentet efterlyser en ny rådskonstellation som samlar EU:s ministrar och statssekreterare med ansvar för jämställdhetsfrågor i syfte att underlätta jämställdhetsintegrering i all EU-politik, inbegripet utrikes- och säkerhetspolitiken. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförts av utrikestjänstens chefsrådgivare för jämställdhet och av EU:s informella arbetsgrupp för kvinnor, fred och säkerhet hittills, även för att säkerställa att berörda organisationer i det civila samhället deltar i diskussionerna. Parlamentet beklagar däremot den begränsade kapaciteten vad gäller personal och resurser som har tilldelats uppdraget för chefsrådgivaren för jämställdhet samt uppmanar chefsrådgivaren att rapportera direkt till vice ordföranden/den höga representanten. Parlamentet betonar behovet av en ännu mer effektiv användning av de resurser som avsatts för detta ändamål. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att fortsätta sina insatser för jämställdhetsintegrering, utse en heltidsanställd jämställdhetsrådgivare vid varje direktorat inom utrikestjänsten som rapporterar direkt till chefsrådgivaren och att uppmuntra sin personal att samarbeta nära med Europeiska jämställdhetsinstitutet. Parlamentet betonar att kunskapsdelning mellan EU:s institutioner och byråer är ett betydande och mycket effektivt verktyg för att undvika höga administrativa kostnader och onödig ökning av byråkratin. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar utrikestjänstens strategi för jämställdhet och lika möjligheter för 2018–2023 och vill att den uppdateras så att den omfattar konkreta, mätbara och bindande politiska åtaganden om kvinnors deltagande i ledande befattningar. Parlamentet yrkar på att målet om 50 procent kvinnor i ledande befattningar ska uppnås, bland annat som delegationschefer och ledare för uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). Parlamentet välkomnar kommissionens framsteg i detta avseende i och med att kvinnor utgör 41 procent av cheferna på alla nivåer. Parlamentet beklagar att utrikestjänsten långt ifrån att nå detta mål, eftersom bara två av EU:s åtta särskilda representanter är kvinnor, och kvinnor endast innehar 31,3 procent av befattningarna som chefer på mellannivå och 26 procent av befattningarna på högsta ledningsnivå. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att vidta nödvändiga åtgärder för att råda bot på denna situation, och uppmanar medlemsstaterna att föreslå fler kvinnor till ledande befattningar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar vikten av principen om icke-diskriminering och mångfald inom EU:s institutioner, i enlighet med artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet framhåller att utrikestjänsten måste anpassa sina rekryterings- och anställningsprocesser för att beakta mångfald och inkludering i högre grad. Parlamentet betonar behovet av jämställdhetsmedvetna rekryteringsförfaranden, inbegripet av Europeiska rekryteringsbyrån. Parlamentet vill att ett jämställdhetsmedvetet ledarskap ska ingå i arbetsbeskrivningarna för chefer på mellannivå och högre nivå. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att se till att cheferna för EU:s delegationer utomlands har ett formellt ansvar för att se till att jämställdhet integreras i alla delar av delegationernas arbete och att de är skyldiga att rapportera om detta. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att se till att det finns särskilda kontaktpunkter för jämställdhetsfrågor i EU:s delegationer för att säkerställa smidiga arbetsflöden och minimera byråkratin. Parlamentet betonar behovet av att kontaktpunkter för jämställdhetsfrågor har tillräckliga resurser och tillräckligt med tid för att utföra sina uppgifter samt arbetsbeskrivningar som anger deras ansvarsområden. Parlamentet betonar att de bör rapportera direkt till delegationschefen/avdelningschefen, ha tillgång till alla relevanta handlingar och all relevant utbildning som behövs för att de ska kunna utföra sina uppgifter och ha ledningsansvar när så är lämpligt. Parlamentet efterlyser riktlinjer för jämställdhet för alla EU-delegationer och i detta sammanhang utveckling av onlinerapportering, tydliga mallar och en handbok för att underlätta delegationernas arbete. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet understryker att det inte är möjligt att uppnå jämställdhet utan en jämställdhetsinriktad ledning. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang obligatorisk och skräddarsydd utbildning om jämställdhet och jämställdhetsintegrering för alla chefer inom utrikestjänsten, all personal vid EU:s diplomatiska beskickningar samt alla chefer eller befälhavare för uppdrag och insatser inom EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP). Parlamentet framhåller att uppdragsbeskrivningar och arbetsbeskrivningar för de nya EU-delegationscheferna måste innefatta särskilda hänvisningar till jämställdhet. Parlamentet understryker att deras utvärderingar måste innefatta särskilda kriterier för åtgärder som vidtagits för att garantera jämställdhetsintegrering. Parlamentet betonar att främjandet av kvinnors rättigheter och jämställdhet bör vara övergripande prioriteringar för alla EU:s särskilda representanter och utgöra en hörnsten i deras mandat, särskilt för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att kvinnors deltagande i GSFP-uppdrag bidrar till uppdragets effektivitet och är en drivkraft för EU:s trovärdighet som förespråkare för lika rättigheter för kvinnor och män i hela världen. Parlamentet välkomnar att alla civila GSFP-uppdrag nu har utsett en jämställdhetsrådgivare och uppmanar de militära GSFP-uppdragen att göra detsamma. Parlamentet uppmuntrar EU:s medlemsstater att föreslå kvinnliga kandidater för de befintliga lediga befattningarna. Parlamentet vill att all EU-utplacerad militär och civil personal är tillräckligt utbildad i fråga om jämställdhet samt kvinnor, fred och säkerhet, särskilt när det gäller hur ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i deras uppgifter. Parlamentet beklagar att antalet kvinnor som arbetar inom GSFP-uppdrag och särskilt inom de militära uppdragen fortfarande är mycket lågt. Parlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten att främja behovet av ett konkret mål och politiska åtaganden för att utöka antalet kvinnor i EU:s krishanteringsuppdrag och -insatser. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att undersöka olika sätt att stärka politiken för rekrytering och bibehållande av personal samt främja kvinnors medverkan i fredsbyggande och fredsbevarande uppdrag. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet beklagar att bara ett fåtal av EU:s GSFP-uppdrag tillhandahåller utbildning om sexuella och könsrelaterade trakasserier och uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att tillhandahålla obligatorisk utbildning om sådana trakasserier i alla uppdrag och insatser samt säkerställa att visselblåsare och offer får verkligt skydd. Parlamentet vill att de uppgraderade allmänna uppförandenormerna för GSFP-uppdrag och GSFP-insatser uppdateras så att de inbegriper principen om nolltolerans mot att EU:s ledare och chefer underlåter att vidta åtgärder i samband med sexuellt och könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten och medlemsstaterna att inkludera hänvisningar till FN:s säkerhetsråds resolution 1325 och uppföljningsresolutioner i rådsbeslut och uppdragsbeskrivningar som avser GSFP-uppdrag, och att se till att GSFP-uppdrag och GSFP-insatser har en årlig handlingsplan för hur de mål som anges i den framtida tredje handlingsplanen för jämställdhet och EU:s handlingsplan om kvinnor, fred och säkerhet ska genomföras. Parlamentet efterlyser en jämställdhetsanalys i nya GSFP-instrument, inbegripet Europeiska försvarsfonden och den föreslagna europeiska fredsfaciliteten. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar det växande nätverket av kontaktpersoner för jämställdhet, med ledningsstöd och tillgång till utbildning. Parlamentet noterar i detta avseende att ett regionalt möte för kontaktpunkter för jämställdhet på västra Balkan och i Turkiet anordnades i syfte att stärka jämställdhetsarbetet och jämställdhetsintegreringen. Parlamentet välkomnar det förbättrade samarbetet med länderna på västra Balkan inom ramen för G7-partnerskapsinitiativet, där EU enades om att samarbeta med Bosnien och Hercegovina för att stärka agendan för kvinnor, fred och säkerhet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker vikten av att främja jämställdhet i EU:s utrikespolitik, även genom parlamentets förbindelser med tredjeländer. Parlamentet välkomnar i detta avseende parlamentsdelegationernas beslut att utse en företrädare för jämställdhetsfrågor i varje delegation. Parlamentet understryker behovet av att främja jämlikhet och mångfald i delegationernas hela verksamhet, även under officiella parlamentariska möten med tredjeländer. |
| --- | --- |

33.

Prioritering av skydd och främjande av kvinnors och flickors rättigheter och deras deltagande

| 34. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att uppfylla alla internationella åtaganden som rör den globala jämställdhetsagendan. Parlamentet uppmanar dem vidare att uppmuntra och stödja partnerstater att återkalla sina reservationer mot konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor samt att genomföra deklarationen och handlingsplanen från FN:s fjärde internationella kvinnokonferens i Peking 1995, bland annat genom lagstiftning. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påminner om kvinnors viktiga uppgift som fredsbyggare och betonar vikten av kvinnors roll för att främja dialog och fredsbyggande och för att få olika perspektiv på fredens och säkerhetens betydelse. Parlamentet påpekar att säkerställandet av kvinnors meningsfulla och likvärdiga delaktighet i EU:s utrikespolitiska förhandlingar och processer för fred och säkerhet hänger ihop med ökad ekonomisk tillväxt, färre människorättsbrott och främjande av global säkerhet, demokrati och hållbar fred. Parlamentet noterar att främjandet av kvinnors rättigheter i kris- och konfliktdrabbade länder skapar starkare och motståndskraftigare samhällen. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten och medlemsstaterna att skydda flickors och kvinnors rättigheter och säkerställa deras fullständiga och meningsfulla medverkan inom alla stadier av konfliktcykeln i samband med EU:s insatser för konfliktförebyggande och medling. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påpekar den centrala betydelsen av åtaganden om att förebygga, bekämpa och lagföra alla former av sexuellt och könsrelaterat våld, däribland våld i nära relationer, våld på nätet och skadliga sedvänjor såsom kvinnlig könsstympning och barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, hedersrelaterat våld samt konfliktrelaterat sexuellt och könsbaserat våld, människohandel, sexuellt utnyttjande, sexuella övergrepp och trakasserier. Parlamentet betonar behovet av stöd till efterlevande i detta sammanhang. Parlamentet betonar att särskild uppmärksamhet bör ägnas kvinnor och flickor som utsätts för flera olika överlappande former av diskriminering. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ratificera Istanbulkonventionen, som är det första rättsligt bindande internationella instrumentet för att förhindra och bekämpa våld mot kvinnor, och därmed föregå med gott exempel överallt i världen och skapa trovärdighet för EU:s engagemang att utplåna detta våld i samband med sina yttre förbindelser. Parlamentet efterlyser en översyn och uppdatering av EU:s riktlinjer om våld mot kvinnor och flickor, och kräver att alla former av diskriminering av dem bekämpas. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet understryker att det inte är möjligt att uppnå jämställdhet utan att män och pojkar inkluderas. Parlamentet anser att män och pojkar måste inbjudas att delta i processen för att främja jämställdhet och aktivt delta som aktörer för förändring för att på så sätt åtgärda könsstereotyper. Parlamentet påminner i synnerhet om den roll och det ansvar män och pojkar har för att bekämpa sexuellt och könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten och medlemsstaterna att säkerställa att EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare genomförs fullt ut och att det antas en bilaga som syftar till att erkänna och utveckla ytterligare strategier och verktyg för att bättre och mer effektivt hantera och förebygga de specifika situationer, hot och riskfaktorer som försvarare av kvinnors mänskliga rättigheter, bland annat flickor och unga kvinnliga aktivister, ställs inför. Parlamentet efterlyser omedelbart införande av ett jämställdhetsperspektiv och särskilda åtgärder för att stödja kvinnliga människorättsförsvarare i alla program och styrmedel som syftar till att skydda människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Parlamentet understryker att kvinnors och flickors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter i många delar av världen inte garanteras helt och fullt, och att det civila samhällets organisationer, däribland organisationer för kvinnors och flickors rättigheter, konfronteras med allt större utmaningar i det krympande demokratiska utrymmet i världen. Parlamentet påminner om det väsentliga arbete som utförs av civilsamhälleliga organisationer på plats för att upprätthålla fred och främja kvinnors engagemang i fredsprocesser, politik, samhällsstyrning, institutionsuppbyggnad, rättsstaten och säkerhetssektorn. Parlamentet uppmanar EU:s delegationer att övervaka bakslag för jämställdhet och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt tendenser att krympa utrymmet för det civila samhället och att vidta särskilda åtgärder för att skydda dem mot hot, trakasserier, våld och hatpropaganda. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen, utrikestjänsten, medlemsstaterna och cheferna för EU:s delegationer att säkerställa stöd till lokala organisationer i det civila samhället, bland annat kvinnoorganisationer och människorättsförsvarare, genom att främja en lämplig nivå av kapacitetsuppbyggnad, samt att göra samarbete och samråd med dem till ett standardinslag i deras arbete. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att stödja initiativ som syftar till att utmana och förändra negativa könsnormer och stereotyper i alla sammanhang. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att systematiskt stödja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, vilket kommer att bidra till uppnåendet av alla hälsorelaterade globala mål för hållbar utveckling, såsom mödravård och åtgärder för att undvika högriskförlossningar och minska spädbarns- och barnadödligheten. Parlamentet betonar behovet av att stödja tillgång till familjeplanering och mödravård, omfattande åldersanpassad sexualundervisning, preventivmedel, säker och laglig abort samt respekt för kvinnors rätt att själva bestämma över sina kroppar och skyddas mot alla former av diskriminering, tvång eller våld i detta hänseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att motverka effekterna av den så kallade ”globala munkavleregeln” genom att på ett betydande sätt stödja finansiering av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, bland annat genom de finansieringsinstrumentet som finns tillgängliga för EU:s yttre förbindelser. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påminner om att kvinnor och flickor drabbas oproportionerligt hårt av klimatförändringarna till följd av kulturell och strukturell bristande jämställdhet. Parlamentet erkänner att jämställdhet är avgörande för att uppnå fred, säkerhet och hållbar utveckling och hantera klimatutmaningarna effektivt, och att en rättvis och jämlik övergång där ingen lämnas utanför förutsätter att alla klimatåtgärder innefattar ett intersektionellt jämställdhetsperspektiv. Parlamentet beklagar att bara 30 procent av klimatförhandlarna är kvinnor och påminner om att kvinnors meningsfulla och jämlika medverkan i beslutsorgan på EU-nivå samt nationell och lokal nivå vid fastställandet av klimatpolitik och klimatåtgärder är av central betydelse för att de långsiktiga klimatmålen ska uppnås. Parlamentet rekommenderar med kraft att den tredje handlingsplanen för jämställdhet ska innehålla tydliga kopplingar till Parisavtalet, och uppmanar EU och dess medlemsstater att se till att kvinnoorganisationer får tillgång till internationella klimatfonder. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet beklagar att kvinnor och flickor runtom i världen fortfarande utsätts för systematisk diskriminering som antar många former. Parlamentet noterar behovet av att bekämpa fattigdom bland kvinnor genom att säkerställa deras lika tillgång till ekonomiska resurser. Parlamentet påminner om att ökad inkludering av kvinnor på arbetsmarknaden, bättre stöd till kvinnors entreprenörskap, skydd av lika möjligheter och lika lön för kvinnor och män samt främjande av balans mellan arbete och privatliv är centrala faktorer för att åstadkomma ett hållbart och inkluderande ekonomiskt välstånd på lång sikt, bekämpa orättvisor och stimulera kvinnors ekonomiska oberoende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU-institutionerna att i detta avseende öka tillgången till finansiering, även genom mikrokrediter, och att samarbeta med partnerländer för att främja kvinnors ställning, inbegripet på områden som arvsrätt till egendom och mark, tillgång till rättslig status och finansiell och digital kompetens samt skydd mot barnarbete och andra former av utnyttjande. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet understryker behovet av att genomföra ett jämställdhetsperspektiv inom EU:s migrationspolitik som garanterar kvinnor och flickor som är asylsökande och flyktingar deras rättigheter, och av att omedelbart införa asyl- och migrationsförfaranden som tar hänsyn till jämställdhetsperspektivet, samt utöka arbetet för att säkerställa korrekt identifiering och skydd mot eventuellt våld, trakasserier, våldtäkter och handel med kvinnor vid mottagningscenter i hela Europa. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet fördömer alla former av våld mot kvinnor och flickor, inbegripet människohandel. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka samarbetet med tredjeländer för att bekämpa alla former av människohandel, med särskild hänsyn till könsdimensionen i människohandeln för att specifikt bekämpa barnäktenskap, sexuellt utnyttjande av kvinnor och flickor samt sexturism. Parlamentet kräver att man inför en genusmedveten strategi mot människohandeln som på ett omfattande sätt behandlar dess konsekvenser för åtnjutandet av en bred uppsättning mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet insisterar på att flickor och kvinnor som är offer för våldtäkt i krig ska ha rätt till icke-diskriminerande vård och i synnerhet till omfattande medicinsk vård. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att säkerställa skyddet av rätten till liv och värdighet för alla kvinnor och flickor genom att aktivt bekämpa skadlig praxis. Parlamentet framhåller att bruket av våldtäkter som vapen i krig och förtryck måste undanröjas, och att EU måste sätta press på tredjeländers regeringar och alla berörda aktörer i regioner där sådana former av könsrelaterat våld förekommer, i syfte att sätta stopp för det, lagföra förövarna och arbeta med överlevare, drabbade kvinnor och samhällen för att hjälpa dem att läka och återhämta sig. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet noterar de fortsatta framstegen i genomförandet av EU:s och FN:s Spotlight-initiativ för att undanröja våld mot kvinnor och flickor i hela världen, som omfattade 270 miljoner euro i åtaganden för program i Afrika och Latinamerika 2018. Parlamentet efterlyser ett kraftfullt EU-ledarskap när det gäller uppmaningen till insatser mot könsrelaterat våld i krissituationer och det stöd som ges personer som överlevt konfliktrelaterat sexuellt och könsrelaterat våld. I detta sammanhang påminner parlamentet kommissionen och EU:s medlemsstater om betydelsen av resultatet av Oslokonferensen om upphörande av sexuellt och könsbaserat våld vid humanitära kriser. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet noterar att EU och FN under 2018 enades om en ny uppsättning framåtblickande prioriteringar för samarbete om fredsinsatser och krishantering 2019–2021. Parlamentet betonar behovet av att göra inrättandet av en samarbetsplattform för EU och FN som avser kvinnor, fred och säkerhet till en viktig del av den utrikes- och säkerhetspolitiska agendan. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet noterar att FN har varnat för att covid-19-pandemin exponerar och förvärrar alla typer av ojämlikhet, inbegripet ojämlikhet mellan könen. Parlamentet är djupt oroat över den ojämlika fördelningen av både hushållsarbete och arbete inom den offentliga omsorgen, där kvinnor utgör omkring 70 procent av den globala arbetskraften inom hälso- och sjukvården, den oroväckande ökningen av könsrelaterat våld, delvis på grund av förlängda perioder av isolering, och begränsad tillgång till reproduktiv hälso- och sjukvård samt mödrahälsovård. Parlamentet efterlyser därför utveckling av riktade och specifika åtgärder för att hantera covid-19-pandemins socioekonomiska konsekvenser för kvinnor och flickor. Parlamentet betonar att tillräcklig finansiering snarast måste göras tillgänglig för att säkerställa att kvinnoorganisationer, människorättsförsvarare och fredsbyggare har fullständig och obehindrad tillgång till högkvalitativ teknik för att göra det möjligt för dem att på ett meningsfullt sätt delta i beslutsprocesserna under covid-19-krisen. Parlamentet betonar att vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen måste erkänna behovet av människors säkerhet, vilket omfattar alla aspekter av EU:s strategi för kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet betonar att man måste se till att genomförandet av EU:s globala svar på covid-19 tar hänsyn till jämställdhet och att kvinnors och andra marginaliserade gruppers specifika behov hanteras på lämpligt sätt samt att deras deltagande i hela programplaneringscykeln säkerställs. |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(2)  EUT L 335, 17.12.2011, s. 1.

(3)  EUT C 76, 9.3.2020, s. 168.

(4)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 56.

---

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 20 oktober 2020

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/215 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/215

---

P9_TA(2020)0278

Rekommendation till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende genomförandet och styrningen av det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco)

Europaparlamentets rekommendation av den 20 oktober 2020 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende genomförandet och styrningen av det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) (2020/2080(INI))

(2021/C 404/13)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 36, 42.6 och 46, och protokoll nr 10 om det permanenta strukturerade samarbetet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 36, 42.6 och 46, och protokoll nr 10 om det permanenta strukturerade samarbetet,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017 om upprättande av permanent strukturerat samarbete och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2017/2315 av den 11 december 2017 om upprättande av permanent strukturerat samarbete och om fastställande av förteckningen över deltagande medlemsstater (1),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2018/340 av den 6 mars 2018 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2018/340 av den 6 mars 2018 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete (2),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2018/909 av den 25 juni 2018 om fastställande av en gemensam uppsättning styrningsregler för projekt inom ramen för permanent strukturerat samarbete (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2018/909 av den 25 juni 2018 om fastställande av en gemensam uppsättning styrningsregler för projekt inom ramen för permanent strukturerat samarbete (3),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2018/1797 av den 19 november 2018 om ändring och uppdatering av beslut (Gusp) 2018/340 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2018/1797 av den 19 november 2018 om ändring och uppdatering av beslut (Gusp) 2018/340 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete (4),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2019/1909 av den 12 november 2019 om ändring och uppdatering av beslut (Gusp) 2018/340 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2019/1909 av den 12 november 2019 om ändring och uppdatering av beslut (Gusp) 2018/340 om fastställande av förteckningen över projekt som ska utarbetas inom ramen för permanent strukturerat samarbete (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 13 november 2017 om säkerhet och försvar inom ramen för EU:s globala strategi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 november 2017 om säkerhet och försvar inom ramen för EU:s globala strategi,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 november 2018 om säkerhet och försvar inom ramen för EU:s globala strategi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 november 2018 om säkerhet och försvar inom ramen för EU:s globala strategi,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2019 om säkerhet och försvar inom ramen för EU:s globala strategi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2019 om säkerhet och försvar inom ramen för EU:s globala strategi,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 15 oktober 2018 om ordningsföljden för fullgörandet av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och om fastställande av mer exakta mål (2018/C374/01) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 15 oktober 2018 om ordningsföljden för fullgörandet av de mer bindande åtaganden som gjorts inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och om fastställande av mer exakta mål (2018/C374/01) (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2017 om konstitutionella, rättsliga och institutionella följder av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik: de möjligheter som Lissabonfördraget erbjuder (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2017 om konstitutionella, rättsliga och institutionella följder av en gemensam säkerhets- och försvarspolitik: de möjligheter som Lissabonfördraget erbjuder (7),

| — | med beaktande av det vapenhandelsfördrag som trädde i kraft i december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det vapenhandelsfördrag som trädde i kraft i december 2014,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens översikt nr 09/2019 från september 2019 om europeiskt försvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens översikt nr 09/2019 från september 2019 om europeiskt försvar,

| — | med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0165/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0165/2020), och av följande skäl:

| A. | I artikel 42.2 i EU-fördraget anges att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) omfattar en gradvis utformning av en gemensam försvarspolitik för EU, som kommer att leda till att ett gemensamt försvar inrättas när Europeiska rådet fattar enhälligt beslut om detta. Det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) är ett viktigt steg mot att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

A.

I artikel 42.2 i EU-fördraget anges att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) omfattar en gradvis utformning av en gemensam försvarspolitik för EU, som kommer att leda till att ett gemensamt försvar inrättas när Europeiska rådet fattar enhälligt beslut om detta. Det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) är ett viktigt steg mot att uppnå detta mål.

| B. | Det permanenta strukturerade samarbetet bör användas för att ytterligare operationalisera och utveckla den skyldighet som fastställs i artikel 42.7 i EU-fördraget om ömsesidigt stöd och bistånd, vilken åberopades i det gemensamma meddelande av den 13 november 2017 om Pesco som 23 medlemsstater undertecknade och sände till rådet och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i syfte att förbättra medlemsstaternas beredskap att visa en annan medlemsstat solidaritet om denna skulle utsättas för ett väpnat angrepp på sitt territorium. |
| --- | --- |

B.

Det permanenta strukturerade samarbetet bör användas för att ytterligare operationalisera och utveckla den skyldighet som fastställs i artikel 42.7 i EU-fördraget om ömsesidigt stöd och bistånd, vilken åberopades i det gemensamma meddelande av den 13 november 2017 om Pesco som 23 medlemsstater undertecknade och sände till rådet och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik i syfte att förbättra medlemsstaternas beredskap att visa en annan medlemsstat solidaritet om denna skulle utsättas för ett väpnat angrepp på sitt territorium.

| C. | Enligt artikel 1 a i protokoll nr 10 om det permanenta strukturerade samarbete som fastställs i artikel 42 i EU-fördraget, är ett av målen för Pesco att medlemsstaterna ska utveckla sin försvarskapacitet mer intensivt genom att utveckla sina nationella bidrag och sitt deltagande, i förekommande fall, i multinationella styrkor, i de viktigaste europeiska försvarsmaterielprogrammen och i Europeiska försvarsbyråns verksamhet. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 1 a i protokoll nr 10 om det permanenta strukturerade samarbete som fastställs i artikel 42 i EU-fördraget, är ett av målen för Pesco att medlemsstaterna ska utveckla sin försvarskapacitet mer intensivt genom att utveckla sina nationella bidrag och sitt deltagande, i förekommande fall, i multinationella styrkor, i de viktigaste europeiska försvarsmaterielprogrammen och i Europeiska försvarsbyråns verksamhet.

| D. | I artikel 1 b i protokoll nr 10 anges att medlemsstaterna ska ha kapacitet att senast 2010, antingen nationellt eller som en del av multinationella styrkor, tillhandahålla särskilda stridsenheter för de planerade uppdragen, sammansatta på taktisk nivå som en stridsgrupp med stödelement, inklusive transport och logistik, som inom 5–30 dagar kan genomföra de uppdrag som avses i artikel 43 i EU-fördraget, särskilt för att tillmötesgå framställningar från Förenta nationerna, och som kan underhållas under en inledande period på 30 dagar, med möjlighet till förlängning upp till minst 120 dagar. Artikel 1 b måste ses över för att på lämpligt sätt anpassas efter den utmanande geopolitiska miljön. Medlemsstaterna har fortfarande långt kvar till det angivna målet. |
| --- | --- |

D.

I artikel 1 b i protokoll nr 10 anges att medlemsstaterna ska ha kapacitet att senast 2010, antingen nationellt eller som en del av multinationella styrkor, tillhandahålla särskilda stridsenheter för de planerade uppdragen, sammansatta på taktisk nivå som en stridsgrupp med stödelement, inklusive transport och logistik, som inom 5–30 dagar kan genomföra de uppdrag som avses i artikel 43 i EU-fördraget, särskilt för att tillmötesgå framställningar från Förenta nationerna, och som kan underhållas under en inledande period på 30 dagar, med möjlighet till förlängning upp till minst 120 dagar. Artikel 1 b måste ses över för att på lämpligt sätt anpassas efter den utmanande geopolitiska miljön. Medlemsstaterna har fortfarande långt kvar till det angivna målet.

| E. | Det är nu mer nödvändigt än någonsin att inrätta en gemensam försvarsstrategi för EU, mot bakgrund av alla befintliga och framväxande hot. |
| --- | --- |

E.

Det är nu mer nödvändigt än någonsin att inrätta en gemensam försvarsstrategi för EU, mot bakgrund av alla befintliga och framväxande hot.

| F. | I ambitionsnivån för EU:s globala strategi på säkerhets- och försvarsområdet ingår krishantering och kapacitetsuppbyggnad i partnerländer i syfte att skydda Europa och dess medborgare. Ingen medlemsstat kan ensam skydda sig själv, eftersom de säkerhets- och försvarshot som EU möter, och som riktas mot unionens medborgare, territorier och infrastruktur, är gemensamma mångfacetterade hot som inte kan hanteras av en enskild medlemsstat på egen hand. Ett verkningsfullt EU-system för effektiv, sammanhängande, strategisk och gemensam användning av resurser skulle vara fördelaktigt för EU:s övergripande säkerhets- och försvarsnivå, och är nu mer än någonsin tidigare nödvändigt i en säkerhetsmiljö som snabbt försämras. Det behövs ökade insatser för samarbete om it-försvar, såsom informationsutbyte, utbildning och operativt stöd, för att på ett bättre sätt bekämpa hybridhot. |
| --- | --- |

F.

I ambitionsnivån för EU:s globala strategi på säkerhets- och försvarsområdet ingår krishantering och kapacitetsuppbyggnad i partnerländer i syfte att skydda Europa och dess medborgare. Ingen medlemsstat kan ensam skydda sig själv, eftersom de säkerhets- och försvarshot som EU möter, och som riktas mot unionens medborgare, territorier och infrastruktur, är gemensamma mångfacetterade hot som inte kan hanteras av en enskild medlemsstat på egen hand. Ett verkningsfullt EU-system för effektiv, sammanhängande, strategisk och gemensam användning av resurser skulle vara fördelaktigt för EU:s övergripande säkerhets- och försvarsnivå, och är nu mer än någonsin tidigare nödvändigt i en säkerhetsmiljö som snabbt försämras. Det behövs ökade insatser för samarbete om it-försvar, såsom informationsutbyte, utbildning och operativt stöd, för att på ett bättre sätt bekämpa hybridhot.

| G. | Huvudaktörerna i det permanenta strukturerade samarbetet är de deltagande medlemsstaterna, som tillhandahåller resurser för genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (artikel 42.1 och 42.3 i EU-fördraget) och som använder sina resurser i EU-insatser och EU-uppdrag när rådet anförtror dem utförandet av en uppgift, inom unionens ram (artiklarna 42.1, 42.4, 42.5, 43 och 44 i EU-fördraget), samt om så är lämpligt utvecklar sin försvarsförmåga inom ramen för Europeiska försvarsbyrån (artiklarna 42.3 och 45 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

G.

Huvudaktörerna i det permanenta strukturerade samarbetet är de deltagande medlemsstaterna, som tillhandahåller resurser för genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (artikel 42.1 och 42.3 i EU-fördraget) och som använder sina resurser i EU-insatser och EU-uppdrag när rådet anförtror dem utförandet av en uppgift, inom unionens ram (artiklarna 42.1, 42.4, 42.5, 43 och 44 i EU-fördraget), samt om så är lämpligt utvecklar sin försvarsförmåga inom ramen för Europeiska försvarsbyrån (artiklarna 42.3 och 45 i EU-fördraget).

| H. | Den långsiktiga visionen för det permanenta strukturerade samarbetet är att förse unionen med operativ kapacitet som utnyttjar militära resurser kompletterade med civila medel för att uppnå ett sammanhängande styrkepaket som omfattar hela spektrumet och är tillgängligt för medlemsstaterna för militär gemensam säkerhets- och försvarspolitik. Det permanenta strukturerade samarbetet bör stärka EU:s förmåga att agera som en internationell säkerhetsgarant för att effektivt och trovärdigt bidra till internationell, regional och europeisk säkerhet, även genom att förhindra att otrygghet importeras, och för att öka interoperabiliteten i syfte att skydda EU:s medborgare och maximera försvarsutgifternas effektivitet genom att minska dubbelarbete, överkapacitet och osamordnad upphandling. |
| --- | --- |

H.

Den långsiktiga visionen för det permanenta strukturerade samarbetet är att förse unionen med operativ kapacitet som utnyttjar militära resurser kompletterade med civila medel för att uppnå ett sammanhängande styrkepaket som omfattar hela spektrumet och är tillgängligt för medlemsstaterna för militär gemensam säkerhets- och försvarspolitik. Det permanenta strukturerade samarbetet bör stärka EU:s förmåga att agera som en internationell säkerhetsgarant för att effektivt och trovärdigt bidra till internationell, regional och europeisk säkerhet, även genom att förhindra att otrygghet importeras, och för att öka interoperabiliteten i syfte att skydda EU:s medborgare och maximera försvarsutgifternas effektivitet genom att minska dubbelarbete, överkapacitet och osamordnad upphandling.

| I. | Enligt rådets beslut 2017/2315/Gusp om inrättande av Pesco, kommer medlemsstaternas förstärkta försvarsförmåga även att gynna Nato, enligt principen om en enda uppsättning styrkor, under förutsättning att dubbelarbete undviks och interoperabilitet prioriteras, samtidigt som detta stärker den europeiska pelaren inom alliansen och svarar på de upprepade önskemålen om en bättre transatlantisk fördelning av bördorna. Nato förblir grundbulten i många medlemsstaters säkerhetsarkitektur. |
| --- | --- |

I.

Enligt rådets beslut 2017/2315/Gusp om inrättande av Pesco, kommer medlemsstaternas förstärkta försvarsförmåga även att gynna Nato, enligt principen om en enda uppsättning styrkor, under förutsättning att dubbelarbete undviks och interoperabilitet prioriteras, samtidigt som detta stärker den europeiska pelaren inom alliansen och svarar på de upprepade önskemålen om en bättre transatlantisk fördelning av bördorna. Nato förblir grundbulten i många medlemsstaters säkerhetsarkitektur.

| J. | Det permanenta strukturerade samarbetet skapar en bindande ram mellan de deltagande medlemsstaterna, som åtagit sig att gemensamt investera, planera, utveckla och driva försvarskapacitet inom unionens ramar på ett varaktigt och strukturerat sätt genom att förbinda sig till 20 obligatoriska åtaganden på fem områden som fastställs i EU-fördraget. Dessa åtaganden bör utgöra ett steg från ett vanligt försvarssamarbete i riktning mot fullständig interoperabilitet och förbättring av medlemsstaternas försvarsstyrkor genom bilaterala ömsesidigt fördelaktiga partnerskap. De bindande åtagandena utvärderas årligen i de nationella genomförandeplanerna av Pesco-sekretariatet, som kan konsulteras av de deltagande medlemsstaterna. Trots dessa bindande åtaganden finns det ingen effektiv efterlevnadsmekanism för det permanenta strukturerade samarbetet. Pesco-projekten bör genomföras på ett sätt som återspeglar de deltagande medlemsstaternas industriella kapacitet, oro för dubbelarbete eller budgetrestriktioner. Efterlevnadsmekanismen för det permanenta strukturerade samarbetet bör förbättras. |
| --- | --- |

J.

Det permanenta strukturerade samarbetet skapar en bindande ram mellan de deltagande medlemsstaterna, som åtagit sig att gemensamt investera, planera, utveckla och driva försvarskapacitet inom unionens ramar på ett varaktigt och strukturerat sätt genom att förbinda sig till 20 obligatoriska åtaganden på fem områden som fastställs i EU-fördraget. Dessa åtaganden bör utgöra ett steg från ett vanligt försvarssamarbete i riktning mot fullständig interoperabilitet och förbättring av medlemsstaternas försvarsstyrkor genom bilaterala ömsesidigt fördelaktiga partnerskap. De bindande åtagandena utvärderas årligen i de nationella genomförandeplanerna av Pesco-sekretariatet, som kan konsulteras av de deltagande medlemsstaterna. Trots dessa bindande åtaganden finns det ingen effektiv efterlevnadsmekanism för det permanenta strukturerade samarbetet. Pesco-projekten bör genomföras på ett sätt som återspeglar de deltagande medlemsstaternas industriella kapacitet, oro för dubbelarbete eller budgetrestriktioner. Efterlevnadsmekanismen för det permanenta strukturerade samarbetet bör förbättras.

| K. | De deltagande medlemsstaterna bör visa fullständigt politiskt engagemang för de 20 bindande åtaganden som de lovat att uppfylla. De militära kapacitetsplaneringscyklerna är vanligtvis längre än tre år. De pågående nationella militära kapacitetsplaneringscyklerna drivs till största del av Natos tidigare försvarsplaneringsprocess. Ytterligare framsteg bör göras när det gäller att i betydande del integrera det permanenta strukturerade samarbetet i de nationella försvarsplaneringsprocesserna, för att säkerställa de deltagande medlemsstaternas förmåga att slutföra Pesco-projekten. |
| --- | --- |

K.

De deltagande medlemsstaterna bör visa fullständigt politiskt engagemang för de 20 bindande åtaganden som de lovat att uppfylla. De militära kapacitetsplaneringscyklerna är vanligtvis längre än tre år. De pågående nationella militära kapacitetsplaneringscyklerna drivs till största del av Natos tidigare försvarsplaneringsprocess. Ytterligare framsteg bör göras när det gäller att i betydande del integrera det permanenta strukturerade samarbetet i de nationella försvarsplaneringsprocesserna, för att säkerställa de deltagande medlemsstaternas förmåga att slutföra Pesco-projekten.

| L. | Det permanenta strukturerade samarbetet utformades ursprungligen som en nyskapande föregångsmodell, och omfattade de medlemsstater som ville och kunde lyfta sitt försvarssamarbete till en ny ambitionsnivå. Att det finns 25 deltagande medlemsstater får inte leda till att det permanenta strukturerade samarbetet hämmas genom tillämpning av en metod med ”minsta gemensamma nämnare”. Antalet deltagande medlemsstater tyder på en vilja till närmare samarbete inom säkerhet och försvar. |
| --- | --- |

L.

Det permanenta strukturerade samarbetet utformades ursprungligen som en nyskapande föregångsmodell, och omfattade de medlemsstater som ville och kunde lyfta sitt försvarssamarbete till en ny ambitionsnivå. Att det finns 25 deltagande medlemsstater får inte leda till att det permanenta strukturerade samarbetet hämmas genom tillämpning av en metod med ”minsta gemensamma nämnare”. Antalet deltagande medlemsstater tyder på en vilja till närmare samarbete inom säkerhet och försvar.

| M. | Arbetet med de första tre omgångarna av Pesco-projekt har lett till inrättande och antagande av 47 projekt. Fram till i dag har inget av dem burit frukt. Projekten i den första vågen har i huvudsak varit projekt för kapacitetsuppbyggnad, som har inkluderat så många medlemsstater som möjligt. Önskan om en bred medverkan i Pesco-projekten får inte leda till att ambitionerna sänks från de deltagande medlemsstaternas sida. Det är mycket viktigt att det permanenta strukturerade samarbetet koncentreras till projekt som tillför ett verkligt mervärde. |
| --- | --- |

M.

Arbetet med de första tre omgångarna av Pesco-projekt har lett till inrättande och antagande av 47 projekt. Fram till i dag har inget av dem burit frukt. Projekten i den första vågen har i huvudsak varit projekt för kapacitetsuppbyggnad, som har inkluderat så många medlemsstater som möjligt. Önskan om en bred medverkan i Pesco-projekten får inte leda till att ambitionerna sänks från de deltagande medlemsstaternas sida. Det är mycket viktigt att det permanenta strukturerade samarbetet koncentreras till projekt som tillför ett verkligt mervärde.

| N. | Det verkar inte finnas någon övergripande gemensam logik mellan de 47 Pesco-projekten. I den nuvarande förteckningen över projekt saknas konsekvens, syfte och strategisk ambition, vilket gör att de mest uppenbara kapacitetsluckorna inte kommer att fyllas, och det visas inte tillräckligt eller helhjärtat intresse för de brister som bör prioriteras och som identifierats genom förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten. Ett av dessa projekt har stoppats för att undvika onödigt dubbelarbete. Andra projekt har inte gjort tillräckliga framsteg eller löper risk att stoppas, och omkring 30 projekt befinner sig fortfarande på idéstadiet och håller på att utformas. Det kan ta upp till tio år att utveckla ambitiösa projekt för militär kapacitet. Det stora flertalet Pesco-projekt sammanfaller med brister inom Europeiska försvarsfonden och Nato. |
| --- | --- |

N.

Det verkar inte finnas någon övergripande gemensam logik mellan de 47 Pesco-projekten. I den nuvarande förteckningen över projekt saknas konsekvens, syfte och strategisk ambition, vilket gör att de mest uppenbara kapacitetsluckorna inte kommer att fyllas, och det visas inte tillräckligt eller helhjärtat intresse för de brister som bör prioriteras och som identifierats genom förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten. Ett av dessa projekt har stoppats för att undvika onödigt dubbelarbete. Andra projekt har inte gjort tillräckliga framsteg eller löper risk att stoppas, och omkring 30 projekt befinner sig fortfarande på idéstadiet och håller på att utformas. Det kan ta upp till tio år att utveckla ambitiösa projekt för militär kapacitet. Det stora flertalet Pesco-projekt sammanfaller med brister inom Europeiska försvarsfonden och Nato.

| O. | Den andra etappen av det permanenta strukturerade samarbetet ska inledas 2021. Denna andra etapp kommer att leverera konkreta och betydande resultat, vilket innebär att projekt måste prioriteras. |
| --- | --- |

O.

Den andra etappen av det permanenta strukturerade samarbetet ska inledas 2021. Denna andra etapp kommer att leverera konkreta och betydande resultat, vilket innebär att projekt måste prioriteras.

| P. | Vissa Pesco-projekt är inriktade på operativa insatser i fält, såsom Eufor-centrum för krishanteringsinsatser (Eufor Croc), militär rörlighet och nätverk av logistiknav, medan andra är mer fokuserade på utveckling av militär kapacitet, såsom enheter för snabba cyberinsatser och ömsesidigt bistånd på it-säkerhetsområdet. Båda dessa inriktningar behövs för att på ett avgörande sätt bidra till utvecklingen av en gemensam integrerad säkerhets- och försvarsstrategi för EU. |
| --- | --- |

P.

Vissa Pesco-projekt är inriktade på operativa insatser i fält, såsom Eufor-centrum för krishanteringsinsatser (Eufor Croc), militär rörlighet och nätverk av logistiknav, medan andra är mer fokuserade på utveckling av militär kapacitet, såsom enheter för snabba cyberinsatser och ömsesidigt bistånd på it-säkerhetsområdet. Båda dessa inriktningar behövs för att på ett avgörande sätt bidra till utvecklingen av en gemensam integrerad säkerhets- och försvarsstrategi för EU.

| Q. | Några av de mest strategiska projekten inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet har potential att på ett avgörande sätt bidra till EU:s strategiska självständighet och till att skapa ett sammanhängande och heltäckande styrkepaket. |
| --- | --- |

Q.

Några av de mest strategiska projekten inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet har potential att på ett avgörande sätt bidra till EU:s strategiska självständighet och till att skapa ett sammanhängande och heltäckande styrkepaket.

| R. | Viktiga europeiska försvarsprojekt som det framtida luftstridssystemet och huvudsystemet för markstrider ligger för närvarande utanför det permanenta strukturerade samarbetet. |
| --- | --- |

R.

Viktiga europeiska försvarsprojekt som det framtida luftstridssystemet och huvudsystemet för markstrider ligger för närvarande utanför det permanenta strukturerade samarbetet.

| S. | Det är helt avgörande att prioritera och åtgärda de kapacitetsbrister som identifierats i förmågeutvecklingsplanen, och att utgå från den samordnade årliga försvarsöversikten i syfte att öka Europas strategiska autonomi. |
| --- | --- |

S.

Det är helt avgörande att prioritera och åtgärda de kapacitetsbrister som identifierats i förmågeutvecklingsplanen, och att utgå från den samordnade årliga försvarsöversikten i syfte att öka Europas strategiska autonomi.

| T. | Det är endast vissa av de nuvarande Pesco-projekten som i tillräckligt hög grad tar upp de kapacitetsbrister som identifieras i förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten, eller redan tar tillräcklig hänsyn till de förmågemål med hög påverkansgrad som följer av förmågeutvecklingsplanen och bör ges prioritet. |
| --- | --- |

T.

Det är endast vissa av de nuvarande Pesco-projekten som i tillräckligt hög grad tar upp de kapacitetsbrister som identifieras i förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten, eller redan tar tillräcklig hänsyn till de förmågemål med hög påverkansgrad som följer av förmågeutvecklingsplanen och bör ges prioritet.

| U. | Samstämdheten, konsekvensen och den ömsesidiga förstärkningen mellan det permanenta strukturerade samarbetet, den samordnade årliga försvarsöversikten, de nationella genomförandeplanerna och förmågeutvecklingsplanen måste förbättras ytterligare. |
| --- | --- |

U.

Samstämdheten, konsekvensen och den ömsesidiga förstärkningen mellan det permanenta strukturerade samarbetet, den samordnade årliga försvarsöversikten, de nationella genomförandeplanerna och förmågeutvecklingsplanen måste förbättras ytterligare.

| V. | Natos försvarsplaneringsprocess bidrar till nationella försvarsplaneringsprocesser i 21 deltagande EU-medlemsstater som även är medlemmar i Nato. |
| --- | --- |

V.

Natos försvarsplaneringsprocess bidrar till nationella försvarsplaneringsprocesser i 21 deltagande EU-medlemsstater som även är medlemmar i Nato.

| W. | Samverkan och samspel mellan medlemsstaternas nationella prioriteringar, EU:s prioriteringar och Natos prioriteringar bör äga rum i ett så tidigt skede som möjligt, när så är lämpligt och relevant. EU:s och Natos prioriteringar bör harmoniseras bättre för att EU:s kapacitetsmål ska uppnås. |
| --- | --- |

W.

Samverkan och samspel mellan medlemsstaternas nationella prioriteringar, EU:s prioriteringar och Natos prioriteringar bör äga rum i ett så tidigt skede som möjligt, när så är lämpligt och relevant. EU:s och Natos prioriteringar bör harmoniseras bättre för att EU:s kapacitetsmål ska uppnås.

| X. | Det permanenta strukturerade samarbetet bör, samtidigt som de två organisationernas olika karaktär och deras respektive ansvarsområden beaktas, vara ett effektivt och kompletterande verktyg för att hantera förmågeutvecklingsprioriteringarna och tillhandahålla den militära kapacitet som identifierats i EU, och kan utgöra ett bidrag till Natos mål. |
| --- | --- |

X.

Det permanenta strukturerade samarbetet bör, samtidigt som de två organisationernas olika karaktär och deras respektive ansvarsområden beaktas, vara ett effektivt och kompletterande verktyg för att hantera förmågeutvecklingsprioriteringarna och tillhandahålla den militära kapacitet som identifierats i EU, och kan utgöra ett bidrag till Natos mål.

| Y. | Tillsammans med EU:s globala strategi skulle en särskild försvars- och säkerhetsstrategi, såsom den EU-vitbok om säkerhet och försvar som föreslagits i ett stort antal parlamentsbetänkanden, kunna underlätta en gemensam förståelse av aktuella och framtida utmaningar och ge viktig vägledning till det permanenta strukturerade samarbetet och förmågeutvecklingsplanen, med utgångspunkt i en förståelse av strategiska ambitioner och åtgärder som bör vidtas på lång sikt. |
| --- | --- |

Y.

Tillsammans med EU:s globala strategi skulle en särskild försvars- och säkerhetsstrategi, såsom den EU-vitbok om säkerhet och försvar som föreslagits i ett stort antal parlamentsbetänkanden, kunna underlätta en gemensam förståelse av aktuella och framtida utmaningar och ge viktig vägledning till det permanenta strukturerade samarbetet och förmågeutvecklingsplanen, med utgångspunkt i en förståelse av strategiska ambitioner och åtgärder som bör vidtas på lång sikt.

| Z. | För närvarande är Pesco-projekten beroende av de 25 deltagande medlemsstaternas finansiella bidrag. Till följd av covid-19-pandemin väntas de nationella försvarsbudgetarna minska. Paradoxalt nog skulle flera av de nuvarande 47 Pesco-projekten, om de finansieras i enlighet med vad som bestämts, kunna stärka medlemsstaternas beredskap om ytterligare en allvarlig folkhälsokris skulle inträffa, till exempel följande: militär rörlighet, det europeiska sjukvårdskommandot och många andra projekt på områden som rör logistik och transport, hälso- och sjukvård, katastrofhjälp, beredskap mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära vapen (CBRN) och bekämpning av skadlig it-verksamhet och fientliga desinformationskampanjer. Att skära ned finansieringen av den strategiska förmåga som EU och dess medlemsstater för närvarande saknar skulle också försvaga deras förmåga att agera gemensamt mot framtida pandemier, CBRN-hot och andra oförutsägbara risker med stor internationell påverkan. |
| --- | --- |

Z.

För närvarande är Pesco-projekten beroende av de 25 deltagande medlemsstaternas finansiella bidrag. Till följd av covid-19-pandemin väntas de nationella försvarsbudgetarna minska. Paradoxalt nog skulle flera av de nuvarande 47 Pesco-projekten, om de finansieras i enlighet med vad som bestämts, kunna stärka medlemsstaternas beredskap om ytterligare en allvarlig folkhälsokris skulle inträffa, till exempel följande: militär rörlighet, det europeiska sjukvårdskommandot och många andra projekt på områden som rör logistik och transport, hälso- och sjukvård, katastrofhjälp, beredskap mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära vapen (CBRN) och bekämpning av skadlig it-verksamhet och fientliga desinformationskampanjer. Att skära ned finansieringen av den strategiska förmåga som EU och dess medlemsstater för närvarande saknar skulle också försvaga deras förmåga att agera gemensamt mot framtida pandemier, CBRN-hot och andra oförutsägbara risker med stor internationell påverkan.

| AA. | Om man finansierar transportinfrastruktur med dubbla användningsområden gynnas både civil och militär rörlighet, och harmoniserade administrativa förfaranden skulle kunna leda till att resurser flyttas längs med lämpliga försörjningsvägar i hela EU och bidra till att bygga en gemensam säkerhets- och försvarsmiljö. |
| --- | --- |

AA.

Om man finansierar transportinfrastruktur med dubbla användningsområden gynnas både civil och militär rörlighet, och harmoniserade administrativa förfaranden skulle kunna leda till att resurser flyttas längs med lämpliga försörjningsvägar i hela EU och bidra till att bygga en gemensam säkerhets- och försvarsmiljö.

| AB. | Det permanenta strukturerade samarbetet och den framtida europeiska försvarsfonden måste ömsesidigt förstärka varandra, och kopplingarna mellan dem måste utvecklas ytterligare i syfte att tillhandahålla avgörande kapacitet som identifierats inom ramen för förmågeutvecklingsplanen. |
| --- | --- |

AB.

Det permanenta strukturerade samarbetet och den framtida europeiska försvarsfonden måste ömsesidigt förstärka varandra, och kopplingarna mellan dem måste utvecklas ytterligare i syfte att tillhandahålla avgörande kapacitet som identifierats inom ramen för förmågeutvecklingsplanen.

| AC. | Möjligheten att via den framtida europeiska försvarsfonden få samfinansiering för forsknings- och utvecklingskapacitet som följer av vissa Pesco-projekt har gjort att de deltagande medlemsstaterna mångfaldigat sina förslag, och har främjat utbyten och samarbete. Alla förslag måste ha EU:s bästa gemensamma strategiska intresse som ledstjärna. |
| --- | --- |

AC.

Möjligheten att via den framtida europeiska försvarsfonden få samfinansiering för forsknings- och utvecklingskapacitet som följer av vissa Pesco-projekt har gjort att de deltagande medlemsstaterna mångfaldigat sina förslag, och har främjat utbyten och samarbete. Alla förslag måste ha EU:s bästa gemensamma strategiska intresse som ledstjärna.

| AD. | I vissa särskilda fall kan det ligga i EU:s intresse att tredjeländer medverkar i enskilda Pesco-projekt, under förutsättning att ett antal överenskomna politiska, materiella och rättsliga villkor är uppfyllda, särskilt när det gäller tillhandahållande av teknisk expertis eller extra kapacitet och när det är strategiska partner som avses. Tredjeländers deltagande i Pesco-projekt får inte underminera målet att främja EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. |
| --- | --- |

AD.

I vissa särskilda fall kan det ligga i EU:s intresse att tredjeländer medverkar i enskilda Pesco-projekt, under förutsättning att ett antal överenskomna politiska, materiella och rättsliga villkor är uppfyllda, särskilt när det gäller tillhandahållande av teknisk expertis eller extra kapacitet och när det är strategiska partner som avses. Tredjeländers deltagande i Pesco-projekt får inte underminera målet att främja EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik.

| AE. | Tredjeländers deltagande kan endast utgöra ett undantag och beslutas om från fall till fall samt ske på inbjudan från EU:s medlemsstater. Varje sådant deltagande bör ge mervärde till vissa projekt och bidra till att stärka det permanenta strukturerade samarbetet och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken samt till att uppfylla mer krävande åtaganden, enligt mycket strikta villkor och på grundval av fastställd och effektiv ömsesidighet. |
| --- | --- |

AE.

Tredjeländers deltagande kan endast utgöra ett undantag och beslutas om från fall till fall samt ske på inbjudan från EU:s medlemsstater. Varje sådant deltagande bör ge mervärde till vissa projekt och bidra till att stärka det permanenta strukturerade samarbetet och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken samt till att uppfylla mer krävande åtaganden, enligt mycket strikta villkor och på grundval av fastställd och effektiv ömsesidighet.

| AF. | En överenskommelse om tredjeländers deltagande i Pesco-projekt är sedan länge emotsedd. |
| --- | --- |

AF.

En överenskommelse om tredjeländers deltagande i Pesco-projekt är sedan länge emotsedd.

| AG. | När det gäller den nuvarande rollen för kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) i samband med permanent strukturerat samarbete och förmågeutveckling, har parlamentet redan begärt att det mandat för Kusp som avses i artikel 38 i EU-fördraget ska ges en snäv tolkning. |
| --- | --- |

AG.

När det gäller den nuvarande rollen för kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) i samband med permanent strukturerat samarbete och förmågeutveckling, har parlamentet redan begärt att det mandat för Kusp som avses i artikel 38 i EU-fördraget ska ges en snäv tolkning.

| AH. | Det permanenta strukturerade samarbetet styrs av de deltagande medlemsstaterna. Pesco-sekretariatet bör fortsätta att underlätta kontakter med andra EU-aktörer avseende möjliga synergieffekter med andra EU-instrument och EU-initiativ för att säkerställa transparens och delaktighet samt undvika onödigt dubbelarbete. |
| --- | --- |

AH.

Det permanenta strukturerade samarbetet styrs av de deltagande medlemsstaterna. Pesco-sekretariatet bör fortsätta att underlätta kontakter med andra EU-aktörer avseende möjliga synergieffekter med andra EU-instrument och EU-initiativ för att säkerställa transparens och delaktighet samt undvika onödigt dubbelarbete.

| AI. | Ett fördjupat försvarssamarbete mellan medlemsstaterna på EU-nivå bör gå hand i hand med en förstärkning av de kontrollbefogenheter som tillkommer medlemsstaternas parlament och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

AI.

Ett fördjupat försvarssamarbete mellan medlemsstaterna på EU-nivå bör gå hand i hand med en förstärkning av de kontrollbefogenheter som tillkommer medlemsstaternas parlament och Europaparlamentet.

| AJ. | Fonden för ett sammanlänkat Europa bör fokusera på projekt som rör militär rörlighet och interoperabilitet, som är avgörande när det gäller oväntade konflikter och kriser. Det permanenta strukturerade samarbetet bör bidra till att skapa ett effektivt Schengenområde för militär rörlighet med målet att minska förfarandena vid gränserna och minimera infrastrukturbördorna. Rail Baltica-projektet, som är avgörande för de baltiska ländernas integration i det europeiska järnvägsnätet, bör i detta avseende välkomnas, och dess fulla effektivitet bör säkerställas. |
| --- | --- |

AJ.

Fonden för ett sammanlänkat Europa bör fokusera på projekt som rör militär rörlighet och interoperabilitet, som är avgörande när det gäller oväntade konflikter och kriser. Det permanenta strukturerade samarbetet bör bidra till att skapa ett effektivt Schengenområde för militär rörlighet med målet att minska förfarandena vid gränserna och minimera infrastrukturbördorna. Rail Baltica-projektet, som är avgörande för de baltiska ländernas integration i det europeiska järnvägsnätet, bör i detta avseende välkomnas, och dess fulla effektivitet bör säkerställas.

| AK. | Här kan det permanenta strukturerade samarbetet bidra till ökad enhetlighet, samordning och interoperabilitet inom säkerhet och försvar, och till att konsolidera unionens solidaritet, sammanhållning och motståndskraft. |
| --- | --- |

AK.

Här kan det permanenta strukturerade samarbetet bidra till ökad enhetlighet, samordning och interoperabilitet inom säkerhet och försvar, och till att konsolidera unionens solidaritet, sammanhållning och motståndskraft.

| AL. | Europaparlamentet bör, tillsammans med rådet, stifta lagar och fastställa budgeten samt utöva politisk kontroll och ha en rådgivande funktion i enlighet med vad som fastställs i fördragen. |
| --- | --- |

AL.

Europaparlamentet bör, tillsammans med rådet, stifta lagar och fastställa budgeten samt utöva politisk kontroll och ha en rådgivande funktion i enlighet med vad som fastställs i fördragen.

| AM. | Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik uppmanas att vidarebefordra sin årliga rapport om genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

AM.

Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik uppmanas att vidarebefordra sin årliga rapport om genomförandet av det permanenta strukturerade samarbetet till Europaparlamentet.

| AN. | De deltagande medlemsstaternas gemensamma forsknings- och utvecklingsinsatser inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet kommer att bana väg för avgörande tekniska genombrott, vilket i sin tur ger unionen en konkurrensfördel inom området modern försvarsförmåga. |
| --- | --- |

AN.

De deltagande medlemsstaternas gemensamma forsknings- och utvecklingsinsatser inom ramen för det permanenta strukturerade samarbetet kommer att bana väg för avgörande tekniska genombrott, vilket i sin tur ger unionen en konkurrensfördel inom området modern försvarsförmåga.

| 1. | Europaparlamentet rekommenderar rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik






  a) | att informera och samråda med parlamentet om översynen av Pesco, och att säkerställa att parlamentets synpunkter vederbörligen beaktas, i linje med artikel 36 i EU-fördraget, i synnerhet i samband med den pågående strategiska översynen av den första Pesco-etappen som avslutas 2020, i syfte att säkerställa förstärkt ansvarsskyldighet, öppenhet och tillsyn, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

att informera och samråda med parlamentet om översynen av Pesco, och att säkerställa att parlamentets synpunkter vederbörligen beaktas, i linje med artikel 36 i EU-fördraget, i synnerhet i samband med den pågående strategiska översynen av den första Pesco-etappen som avslutas 2020, i syfte att säkerställa förstärkt ansvarsskyldighet, öppenhet och tillsyn,

| b) | att betona vikten av att eftersträva konfliktlösning som en prioritet, |
| --- | --- |

b)

att betona vikten av att eftersträva konfliktlösning som en prioritet,

| c) | att genomföra unionens strategiska vision och definiera gemensamma hot, bland annat genom att genomföra den ambitionsnivå som angavs i EU:s globala strategi 2016, även i det pågående arbetet med den strategiska kompassen, vilket måste göras i samarbete med alla berörda parter och institutioner, och stärka den operativa dimensionen i det permanenta strukturerade samarbetet, |
| --- | --- |

c)

att genomföra unionens strategiska vision och definiera gemensamma hot, bland annat genom att genomföra den ambitionsnivå som angavs i EU:s globala strategi 2016, även i det pågående arbetet med den strategiska kompassen, vilket måste göras i samarbete med alla berörda parter och institutioner, och stärka den operativa dimensionen i det permanenta strukturerade samarbetet,

| d) | att så snart som möjligt och på grundval av resultaten av diskussionerna om den strategiska kompassen utarbeta en fullfjädrad vitbok om EU:s säkerhet och försvar, och notera att de första resultaten av den strategiska kompassen förväntas under första halvan av 2022, |
| --- | --- |

d)

att så snart som möjligt och på grundval av resultaten av diskussionerna om den strategiska kompassen utarbeta en fullfjädrad vitbok om EU:s säkerhet och försvar, och notera att de första resultaten av den strategiska kompassen förväntas under första halvan av 2022,

| e) | att säkerställa synergieffekter och konsekvens mellan EU:s olika försvarsinitiativ och försvarsinsatser, |
| --- | --- |

e)

att säkerställa synergieffekter och konsekvens mellan EU:s olika försvarsinitiativ och försvarsinsatser,

| f) | att uppmuntra de deltagande medlemsstaterna, genom fokuserade förslag och lämplig kommunikation, att övergå från en strikt nationell försvarsinriktning till ett starkare europeiskt fokus och att genomföra strukturerade insatser för att öka användningen av en europeisk samarbetsstrategi i första hand, eftersom ingen av de deltagande medlemsstaterna ensam klarar att åtgärda de kapacitetsbrister som identifierats, och uppmuntra de deltagande medlemsstaterna och medlemsstaterna i allmänhet att inte minska sina försvarsutgifter under de kommande åren, och särskilt inte sin ekonomiska medverkan i europeiska samarbetsprojekt, |
| --- | --- |

f)

att uppmuntra de deltagande medlemsstaterna, genom fokuserade förslag och lämplig kommunikation, att övergå från en strikt nationell försvarsinriktning till ett starkare europeiskt fokus och att genomföra strukturerade insatser för att öka användningen av en europeisk samarbetsstrategi i första hand, eftersom ingen av de deltagande medlemsstaterna ensam klarar att åtgärda de kapacitetsbrister som identifierats, och uppmuntra de deltagande medlemsstaterna och medlemsstaterna i allmänhet att inte minska sina försvarsutgifter under de kommande åren, och särskilt inte sin ekonomiska medverkan i europeiska samarbetsprojekt,

| g) | att öka EU:s budgetambition för starkare försvarsförmåga, främst genom tillräcklig finansiering av den framtida europeiska försvarsfonden och militär rörlighet i den kommande fleråriga budgetramen, |
| --- | --- |

g)

att öka EU:s budgetambition för starkare försvarsförmåga, främst genom tillräcklig finansiering av den framtida europeiska försvarsfonden och militär rörlighet i den kommande fleråriga budgetramen,

| h) | att säkerställa att Pesco verkligen används som ett instrument för att uppnå ett hållbart och effektivt försvarssamarbete inom EU, med förbättringar av de deltagande medlemsstaternas försvarskapacitet och interoperabilitet som ett gemensamt mål, särskilt när det gäller styrkornas tillgänglighet, interoperabilitet, flexibilitet och insatsförmåga, i linje med ambitionen att öka EU:s strategiska oberoende, samtidigt som man upprätthåller ett nära samarbete mellan de deltagande medlemsstater som så önskar, ökar samarbetet mellan EU och Nato när det gäller EU- och Nato-medlemmar och upprätthåller ett nära samarbete med andra internationella partner, |
| --- | --- |

h)

att säkerställa att Pesco verkligen används som ett instrument för att uppnå ett hållbart och effektivt försvarssamarbete inom EU, med förbättringar av de deltagande medlemsstaternas försvarskapacitet och interoperabilitet som ett gemensamt mål, särskilt när det gäller styrkornas tillgänglighet, interoperabilitet, flexibilitet och insatsförmåga, i linje med ambitionen att öka EU:s strategiska oberoende, samtidigt som man upprätthåller ett nära samarbete mellan de deltagande medlemsstater som så önskar, ökar samarbetet mellan EU och Nato när det gäller EU- och Nato-medlemmar och upprätthåller ett nära samarbete med andra internationella partner,

| i) | att säkerställa att Europeiska försvarsfondens finansiering av kapacitet som härrör från Pesco-projekt inriktas på ett antal strategiska nyckelprojekt, i linje med prioriteringarna i förmågeutvecklingsplanen, för att maximera dess inverkan, och säkerställa att urvalet av Pesco-projekt är i linje med förmågeutvecklingsplanens förmågemål med hög påverkansgrad, |
| --- | --- |

i)

att säkerställa att Europeiska försvarsfondens finansiering av kapacitet som härrör från Pesco-projekt inriktas på ett antal strategiska nyckelprojekt, i linje med prioriteringarna i förmågeutvecklingsplanen, för att maximera dess inverkan, och säkerställa att urvalet av Pesco-projekt är i linje med förmågeutvecklingsplanens förmågemål med hög påverkansgrad,

| j) | att erkänna att Europaparlamentet, tillsammans med rådet, stiftar lagar och fastställer budgeten samt utövar politisk kontroll och har en rådgivande funktion i enlighet med vad som fastställs i fördragen, |
| --- | --- |

j)

att erkänna att Europaparlamentet, tillsammans med rådet, stiftar lagar och fastställer budgeten samt utövar politisk kontroll och har en rådgivande funktion i enlighet med vad som fastställs i fördragen,

| l) | att direkt i projektcykeln för det permanenta strukturerade samarbetet införliva kopplingen mellan Pesco och det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och Europeiska försvarsfonden, i syfte att mer effektivt bidra till att unionens ambitioner uppnås på området säkerhet och försvar, och kräva dokumentation för varje projekt innan urvalet sker på budgetsidan, |
| --- | --- |

l)

att direkt i projektcykeln för det permanenta strukturerade samarbetet införliva kopplingen mellan Pesco och det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och Europeiska försvarsfonden, i syfte att mer effektivt bidra till att unionens ambitioner uppnås på området säkerhet och försvar, och kräva dokumentation för varje projekt innan urvalet sker på budgetsidan,

| l) | att inrikta Pesco-insatserna på sådana projekt för att systematiskt stärka den militära gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken som






  i) | bidrar till att avhjälpa betydande kapacitetsbrister med ett mer operativt fokus, i direkt svar på behoven hos europeiska arméer som deltar i insatser, |
| --- | --- | --- |

l)

att inrikta Pesco-insatserna på sådana projekt för att systematiskt stärka den militära gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken som

i)

bidrar till att avhjälpa betydande kapacitetsbrister med ett mer operativt fokus, i direkt svar på behoven hos europeiska arméer som deltar i insatser,

| ii) | har en strategisk och integrerande dimension, såsom Eufor Croc, militär rörlighet, nätverket av logistiknav eller snabbinsatsstyrkorna för cybersäkerhet, eller |
| --- | --- |

ii)

har en strategisk och integrerande dimension, såsom Eufor Croc, militär rörlighet, nätverket av logistiknav eller snabbinsatsstyrkorna för cybersäkerhet, eller

| iii) | skapar ytterligare synergieffekter och stordriftsfördelar när så är lämpligt, |
| --- | --- |

iii)

skapar ytterligare synergieffekter och stordriftsfördelar när så är lämpligt,

| m) | att inrikta det permanenta strukturerade samarbetet på konstruktiva projekt med en verkligt europeisk strategisk dimension, så att det europeiska försvarets industriella och tekniska bas förstärks, |
| --- | --- |

m)

att inrikta det permanenta strukturerade samarbetet på konstruktiva projekt med en verkligt europeisk strategisk dimension, så att det europeiska försvarets industriella och tekniska bas förstärks,

| n) | att betona vikten av ett litet antal strategiska projekt, i synnerhet strategiska stödresurser (kommando och kontroll, transport, underrättelser), som bör prioriteras eftersom de lägger grunden till ett mer integrerat europeiskt försvar, |
| --- | --- |

n)

att betona vikten av ett litet antal strategiska projekt, i synnerhet strategiska stödresurser (kommando och kontroll, transport, underrättelser), som bör prioriteras eftersom de lägger grunden till ett mer integrerat europeiskt försvar,

| o) | att notera att skapandet av Pesco inom ramen för Lissabonfördraget sågs som etablering av en förtrupp av medlemsstater som ville slå samman sina resurser och sin kapacitet för att uppnå ambitiösa gemensamma mål på säkerhets- och försvarsområdet, och beakta unionens behov av att successivt utveckla en gemensam ram under ansvar av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, inom vilken medlemsstaterna kan göra egna översyner av sin nationella försvarspolitik, utbyta resultat och samla underrättelser som ett sätt att lägga grunden till ett verkligt europeiskt försvar, |
| --- | --- |

o)

att notera att skapandet av Pesco inom ramen för Lissabonfördraget sågs som etablering av en förtrupp av medlemsstater som ville slå samman sina resurser och sin kapacitet för att uppnå ambitiösa gemensamma mål på säkerhets- och försvarsområdet, och beakta unionens behov av att successivt utveckla en gemensam ram under ansvar av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, inom vilken medlemsstaterna kan göra egna översyner av sin nationella försvarspolitik, utbyta resultat och samla underrättelser som ett sätt att lägga grunden till ett verkligt europeiskt försvar,

| p) | att i detta avseende erkänna värdet i kommissionens politiska riktlinjer för försvarspolitiken, särskilt vad gäller behovet av djärva steg mot en verklig europeisk försvarsunion och en integrerad och övergripande strategi för EU:s säkerhet, och inta ståndpunkten att inrättandet av ett nytt generaldirektorat för försvarsindustri och rymdfrågor inom kommissionen skulle fungera som en katalysator för ökad konsekvens, lojalt samarbete och integrerad samordning vid skapandet av försvarskapacitet i medlemsstaterna, och även för att stärka EU:s militära infrastruktur och förbättra effektiviteten inom EU:s industri och den inre marknaden, |
| --- | --- |

p)

att i detta avseende erkänna värdet i kommissionens politiska riktlinjer för försvarspolitiken, särskilt vad gäller behovet av djärva steg mot en verklig europeisk försvarsunion och en integrerad och övergripande strategi för EU:s säkerhet, och inta ståndpunkten att inrättandet av ett nytt generaldirektorat för försvarsindustri och rymdfrågor inom kommissionen skulle fungera som en katalysator för ökad konsekvens, lojalt samarbete och integrerad samordning vid skapandet av försvarskapacitet i medlemsstaterna, och även för att stärka EU:s militära infrastruktur och förbättra effektiviteten inom EU:s industri och den inre marknaden,

| q) | att erkänna att Europaparlamentet bör spela en framträdande roll i tillsynen och övervakningen av genomförandet och utvärderingen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, ge parlamentet full information och höra dess åsikt i samband med den pågående strategiska översynen av den första Pesco-etappen som avslutas 2020, och inta ståndpunkten att ett ökat försvarssamarbete mellan medlemsstaterna på EU-nivå bör gå hand i hand med en förstärkning av parlamentets kontrollbefogenheter, |
| --- | --- |

q)

att erkänna att Europaparlamentet bör spela en framträdande roll i tillsynen och övervakningen av genomförandet och utvärderingen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, ge parlamentet full information och höra dess åsikt i samband med den pågående strategiska översynen av den första Pesco-etappen som avslutas 2020, och inta ståndpunkten att ett ökat försvarssamarbete mellan medlemsstaterna på EU-nivå bör gå hand i hand med en förstärkning av parlamentets kontrollbefogenheter,

| r) | att sträva efter att säkerställa att central kapacitet såsom framtida land-, sjö-, luft- eller cyberbaserade plattformar eller andra plattformar för medlemsstaternas väpnade styrkor ska placeras under det permanenta strukturerade samarbetet, eller åtminstone ha nära koppling till det, i syfte att






  i) | öka de militära GSFP-uppdragens operativa beredskap, och |
| --- | --- | --- |

r)

att sträva efter att säkerställa att central kapacitet såsom framtida land-, sjö-, luft- eller cyberbaserade plattformar eller andra plattformar för medlemsstaternas väpnade styrkor ska placeras under det permanenta strukturerade samarbetet, eller åtminstone ha nära koppling till det, i syfte att

i)

öka de militära GSFP-uppdragens operativa beredskap, och

| ii) | säkerställa att Pesco-insatserna kompletterar befintlig förmåga och används på ett sätt som avhjälper befintliga brister och uppväger de allmänna omkostnaderna, |
| --- | --- |

ii)

säkerställa att Pesco-insatserna kompletterar befintlig förmåga och används på ett sätt som avhjälper befintliga brister och uppväger de allmänna omkostnaderna,

| s) | att ta fram nyskapande incitament för att förbättra interoperabiliteten och användningen av uppdrag och insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, |
| --- | --- |

s)

att ta fram nyskapande incitament för att förbättra interoperabiliteten och användningen av uppdrag och insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken,

| t) | att öka investeringarna i sammanlänkande civil transportinfrastruktur som är kompatibel med planeringen för militär rörlighet, |
| --- | --- |

t)

att öka investeringarna i sammanlänkande civil transportinfrastruktur som är kompatibel med planeringen för militär rörlighet,

| u) | att undersöka, som en del av reformen av EU:s stridsgruppssystem, om man ska låta detta system ingå i det permanenta strukturerade samarbetet i syfte att öka dess operativa kapacitet, modularitet och smidighet, genom inrättande av stående multinationella enheter som har i uppgift att utföra militära uppdrag enligt artikel 43 i EU-fördraget och förbättra EU:s förmåga att leda krishanteringsinsatser, inbegripet de mest krävande såsom fredsskapande, och använda detta som strategiska förband utanför operationsområdet, |
| --- | --- |

u)

att undersöka, som en del av reformen av EU:s stridsgruppssystem, om man ska låta detta system ingå i det permanenta strukturerade samarbetet i syfte att öka dess operativa kapacitet, modularitet och smidighet, genom inrättande av stående multinationella enheter som har i uppgift att utföra militära uppdrag enligt artikel 43 i EU-fördraget och förbättra EU:s förmåga att leda krishanteringsinsatser, inbegripet de mest krävande såsom fredsskapande, och använda detta som strategiska förband utanför operationsområdet,

| v) | att, när så är lämpligt, stödja och främja gruppering av Pesco-projekt i förmågekluster och bedöma deras strategiska relevans utan att glömma bort målet om ett heltäckande styrkepaket samt fokusera insatserna på sådana projekt som har störst potential att ge EU strategisk autonomi, och se över den aktuella förteckningen med 47 projekt och antingen slå ihop eller stryka projekt som inte gör tillräckliga framsteg eller som uppvisar otillräcklig ömsesidig nytta och vinst för EU, |
| --- | --- |

v)

att, när så är lämpligt, stödja och främja gruppering av Pesco-projekt i förmågekluster och bedöma deras strategiska relevans utan att glömma bort målet om ett heltäckande styrkepaket samt fokusera insatserna på sådana projekt som har störst potential att ge EU strategisk autonomi, och se över den aktuella förteckningen med 47 projekt och antingen slå ihop eller stryka projekt som inte gör tillräckliga framsteg eller som uppvisar otillräcklig ömsesidig nytta och vinst för EU,

| w) | att främja efterlevnaden av de tjugo Pesco-åtagandena genom att fastställa en klar och tydlig definition av riktmärken för efterlevnad och genom att se till att framtida projektförslag inriktas på en särskild prioritering i förmågeutvecklingsplanen, säkerställa att eventuella översyner av projektens framsteg baseras på tydliga och insynsvänliga kriterier, även när de är samfinansierade inom ramen för det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet/den framtida europeiska försvarsfonden, säkerställa att kriterierna tjänar som riktmärken för alla medlemsstater som deltar i Pesco-projekt och säkerställa att de deltagande medlemsstaterna ytterligare ökar kvaliteten på och uppdelningen av den information som de ger i sina nationella genomförandeplaner, där de beskriver hur de avser att uppfylla sina 20 Pesco-åtaganden, |
| --- | --- |

w)

att främja efterlevnaden av de tjugo Pesco-åtagandena genom att fastställa en klar och tydlig definition av riktmärken för efterlevnad och genom att se till att framtida projektförslag inriktas på en särskild prioritering i förmågeutvecklingsplanen, säkerställa att eventuella översyner av projektens framsteg baseras på tydliga och insynsvänliga kriterier, även när de är samfinansierade inom ramen för det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet/den framtida europeiska försvarsfonden, säkerställa att kriterierna tjänar som riktmärken för alla medlemsstater som deltar i Pesco-projekt och säkerställa att de deltagande medlemsstaterna ytterligare ökar kvaliteten på och uppdelningen av den information som de ger i sina nationella genomförandeplaner, där de beskriver hur de avser att uppfylla sina 20 Pesco-åtaganden,

| x) | att förbättra samstämmigheten i EU:s verktyg och initiativ för försvarsplanering och försvarsutveckling, utnyttja synergierna mellan Pesco-projektcykeln och andra processer avseende försvarsförmågan, såsom processen med förmågemål, förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten, för att göra det möjligt att få in förslag på mer fokuserade, mogna, välutvecklade och strukturerade projekt, och säkerställa att perioden för inlämning av förslag möjliggör ett synkroniserat genomförande av flera europeiska initiativ, inbegripet Europeiska försvarsfonden, |
| --- | --- |

x)

att förbättra samstämmigheten i EU:s verktyg och initiativ för försvarsplanering och försvarsutveckling, utnyttja synergierna mellan Pesco-projektcykeln och andra processer avseende försvarsförmågan, såsom processen med förmågemål, förmågeutvecklingsplanen och den samordnade årliga försvarsöversikten, för att göra det möjligt att få in förslag på mer fokuserade, mogna, välutvecklade och strukturerade projekt, och säkerställa att perioden för inlämning av förslag möjliggör ett synkroniserat genomförande av flera europeiska initiativ, inbegripet Europeiska försvarsfonden,

| y) | att uppmuntra de deltagande medlemsstaterna att integrera förmågeutvecklingsplanen i sina planeringsprocesser för det nationella försvaret, i syfte att hjälpa dem att komma till rätta med kapacitetsbrister, |
| --- | --- |

y)

att uppmuntra de deltagande medlemsstaterna att integrera förmågeutvecklingsplanen i sina planeringsprocesser för det nationella försvaret, i syfte att hjälpa dem att komma till rätta med kapacitetsbrister,

| z) | att bekräfta den centrala roll som Pesco-sekretariatet har som en enda kontaktpunkt för alla projekt, och uppmana sekretariatet att ge Europaparlamentet regelbundna lägesbeskrivningar av hur projekten framskrider, vilka även kan vara till nytta för alla berörda parter, genom att använda information som samlas in från den eller de medlemsstater som ansvarar för projektsamordningen, och uppmuntra de deltagande medlemsstaterna att föra en mer effektiv dialog med Pesco-sekretariatet om översynen och uppdateringen av de nationella genomförandeplanerna, |
| --- | --- |

z)

att bekräfta den centrala roll som Pesco-sekretariatet har som en enda kontaktpunkt för alla projekt, och uppmana sekretariatet att ge Europaparlamentet regelbundna lägesbeskrivningar av hur projekten framskrider, vilka även kan vara till nytta för alla berörda parter, genom att använda information som samlas in från den eller de medlemsstater som ansvarar för projektsamordningen, och uppmuntra de deltagande medlemsstaterna att föra en mer effektiv dialog med Pesco-sekretariatet om översynen och uppdateringen av de nationella genomförandeplanerna,

| aa) | att uppmana de deltagande medlemsstaterna att säkerställa konkreta framsteg i genomförandet av de pågående Pesco-projekten, |
| --- | --- |

aa)

att uppmana de deltagande medlemsstaterna att säkerställa konkreta framsteg i genomförandet av de pågående Pesco-projekten,

| ab) | att klargöra den roll som kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik har i Pesco-processen, vilket inte anges i EU-fördraget, och i detta sammanhang säkerställa den viktiga roll som Europeiska unionens militära kommitté (EUMC) spelar när det gäller att tillhandahålla militär ad hoc-rådgivning till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, |
| --- | --- |

ab)

att klargöra den roll som kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik har i Pesco-processen, vilket inte anges i EU-fördraget, och i detta sammanhang säkerställa den viktiga roll som Europeiska unionens militära kommitté (EUMC) spelar när det gäller att tillhandahålla militär ad hoc-rådgivning till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik,

| ac) | att se till att EUMC deltar i arbetet med att fastställa ett heltäckande styrkepaket, |
| --- | --- |

ac)

att se till att EUMC deltar i arbetet med att fastställa ett heltäckande styrkepaket,

| ad) | att undersöka inrättande av ett EU-försvarsråd baserat på det befintliga utrikesrådet i försvarsministerformat, som även är Europeiska försvarsbyråns ministerstyrelse och Pesco-formatet för EU:s försvarsministrar, i syfte att garantera prioritering av resurserna och ett effektivt samarbete samt verklig integration mellan medlemsstaterna, när så är lämpligt, |
| --- | --- |

ad)

att undersöka inrättande av ett EU-försvarsråd baserat på det befintliga utrikesrådet i försvarsministerformat, som även är Europeiska försvarsbyråns ministerstyrelse och Pesco-formatet för EU:s försvarsministrar, i syfte att garantera prioritering av resurserna och ett effektivt samarbete samt verklig integration mellan medlemsstaterna, när så är lämpligt,

| ae) | att förtydliga eller definiera kopplingen mellan styrningen av Pesco respektive av Europeiska försvarsfonden, och informera Europaparlamentet i processen för efterhandskontroll när det gäller Europeiska försvarsfondens finansiering av Pesco-projekt, |
| --- | --- |

ae)

att förtydliga eller definiera kopplingen mellan styrningen av Pesco respektive av Europeiska försvarsfonden, och informera Europaparlamentet i processen för efterhandskontroll när det gäller Europeiska försvarsfondens finansiering av Pesco-projekt,

| af) | att, som några deltagande medlemsstater begärt, ändra tidscykeln för inlämning av Pesco-projekt i syfte att öka projektens fokus och mognad samt förbättra deras struktur, |
| --- | --- |

af)

att, som några deltagande medlemsstater begärt, ändra tidscykeln för inlämning av Pesco-projekt i syfte att öka projektens fokus och mognad samt förbättra deras struktur,

| ag) | att klargöra reglerna för tredje parts deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet, och då beakta vikten av självständighet i EU:s beslutsprocess och av fullständig ömsesidighet, med förståelse för att en bedömning från fall till fall är mest fördelaktigt för EU, och ta hänsyn till






  i) | behovet av att utarbeta och anta ett övergripande och grundläggande dokument för att reglera framtida samarbete med deltagande av tredje part i Pesco-projekt, och |
| --- | --- | --- |

ag)

att klargöra reglerna för tredje parts deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet, och då beakta vikten av självständighet i EU:s beslutsprocess och av fullständig ömsesidighet, med förståelse för att en bedömning från fall till fall är mest fördelaktigt för EU, och ta hänsyn till

i)

behovet av att utarbeta och anta ett övergripande och grundläggande dokument för att reglera framtida samarbete med deltagande av tredje part i Pesco-projekt, och

| ii) | det faktum att beslutsprocessen avseende en tredje parts deltagande bör ske på respektive Pesco-projekts nivå, |
| --- | --- |

ii)

det faktum att beslutsprocessen avseende en tredje parts deltagande bör ske på respektive Pesco-projekts nivå,

| ah) | att uppmuntra att ”framtida hot” används som grund för kommande Pesco-projektförslag, stärka partnerskapen med Nato, FN, Afrikanska unionen med flera, och säkerställa att medverkan och involvering av små och medelstora företag beaktas i alla relevanta aspekter av Pesco-projekt, |
| --- | --- |

ah)

att uppmuntra att ”framtida hot” används som grund för kommande Pesco-projektförslag, stärka partnerskapen med Nato, FN, Afrikanska unionen med flera, och säkerställa att medverkan och involvering av små och medelstora företag beaktas i alla relevanta aspekter av Pesco-projekt,

| ai) | att säkerställa att Pesco-projekt ytterligare utvecklar och ökar de deltagande medlemsstaternas industriella kapacitet avseende nanoteknik, superdatorer, artificiell intelligens, drönarteknik, robotteknik med flera områden, vilket i sin tur säkerställer EU:s självständighet och oberoende i förhållande till utländsk import på dessa områden samt underlättar skapandet av nya arbetstillfällen, |
| --- | --- |

ai)

att säkerställa att Pesco-projekt ytterligare utvecklar och ökar de deltagande medlemsstaternas industriella kapacitet avseende nanoteknik, superdatorer, artificiell intelligens, drönarteknik, robotteknik med flera områden, vilket i sin tur säkerställer EU:s självständighet och oberoende i förhållande till utländsk import på dessa områden samt underlättar skapandet av nya arbetstillfällen,

| aj) | att notera att covid-19-pandemin har visat att EU inte har tillräckliga befogenheter när det gäller hälso- och sjukvård, och erkänna att det på samma sätt behövs en gemensam försvarsstrategi för EU om man ska kunna reagera på en attack mot unionens gränser och territorier samt inse att det permanenta strukturerade samarbetet är ett positivt steg mot detta mål, |
| --- | --- |

aj)

att notera att covid-19-pandemin har visat att EU inte har tillräckliga befogenheter när det gäller hälso- och sjukvård, och erkänna att det på samma sätt behövs en gemensam försvarsstrategi för EU om man ska kunna reagera på en attack mot unionens gränser och territorier samt inse att det permanenta strukturerade samarbetet är ett positivt steg mot detta mål,

| ak) | att erkänna den avgörande roll som de europeiska väpnade styrkorna spelar för att hantera de utmaningar som covid-19-pandemin medför, både när det gäller hantering av den hälsorelaterade nödsituationen och stöd till civila uppdrag och insatser, och det faktum att styrkorna också har en gränsöverskridande dimension och en solidaritetsfunktion, och se de potentiella fördelarna med nya ambitiösa Pesco-projekt för utveckling av gemensam europeisk kapacitet på detta område, så att arbetet inom tidigare projekt utvidgas, särskilt det militära förmågepaketet för katastrofhjälpinsatser och det europeiska sjukvårdskommandot, |
| --- | --- |

ak)

att erkänna den avgörande roll som de europeiska väpnade styrkorna spelar för att hantera de utmaningar som covid-19-pandemin medför, både när det gäller hantering av den hälsorelaterade nödsituationen och stöd till civila uppdrag och insatser, och det faktum att styrkorna också har en gränsöverskridande dimension och en solidaritetsfunktion, och se de potentiella fördelarna med nya ambitiösa Pesco-projekt för utveckling av gemensam europeisk kapacitet på detta område, så att arbetet inom tidigare projekt utvidgas, särskilt det militära förmågepaketet för katastrofhjälpinsatser och det europeiska sjukvårdskommandot,

| al) | att uppmana rådet och de deltagande medlemsstaterna att fokusera på cyberresiliens och utarbeta en kollektiv strategi och förfaranden för att hantera cyberincidenter genom Pesco-projekt i syfte att skapa en mer motståndskraftig miljö i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

al)

att uppmana rådet och de deltagande medlemsstaterna att fokusera på cyberresiliens och utarbeta en kollektiv strategi och förfaranden för att hantera cyberincidenter genom Pesco-projekt i syfte att skapa en mer motståndskraftig miljö i medlemsstaterna,

| am) | att notera Europaparlamentets ståndpunkt avseende konferensen om Europas framtid, sådan den uttrycktes i parlamentets resolution av den 15 januari 2020 (8), nämligen att säkerhet och EU:s roll i världen bör vara något som fastställs bland på förhand definierade men icke uttömmande politiska prioriteringar, och erkänna att detta kan vara ett tillfälle att involvera medborgarna i debatten om att stärka Pesco som ett sätt att göra framsteg i riktning mot en autonom gemensam säkerhets- och försvarspolitik för vår union. |
| --- | --- |

am)

att notera Europaparlamentets ståndpunkt avseende konferensen om Europas framtid, sådan den uttrycktes i parlamentets resolution av den 15 januari 2020 (8), nämligen att säkerhet och EU:s roll i världen bör vara något som fastställs bland på förhand definierade men icke uttömmande politiska prioriteringar, och erkänna att detta kan vara ett tillfälle att involvera medborgarna i debatten om att stärka Pesco som ett sätt att göra framsteg i riktning mot en autonom gemensam säkerhets- och försvarspolitik för vår union.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 331, 14.12.2017, s. 57.

(2)  EUT L 65, 8.3.2018, s. 24.

(3)  EUT L 161, 26.6.2018, s. 37.

(4)  EUT L 294, 21.11.2018, s. 18.

(5)  EUT L 293, 14.11.2019, s. 113.

(6)  EUT C 374, 16.10.2018, s. 1.

(7)  EUT C 263, 25.7.2018, s. 125.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2020)0010..

---

Onsdagen den 21 oktober 2020

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/224 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/224

---

P9_TA(2020)0280

Rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden/unionens höga representant om förbindelserna med Belarus

Europaparlamentets rekommendation av den 21 oktober 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om förbindelserna med Belarus (2020/2081(INI))

(2021/C 404/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3 och 8 samt avdelning V, särskilt artiklarna 21, 22, 36 och 37, i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), och femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3 och 8 samt avdelning V, särskilt artiklarna 21, 22, 36 och 37, i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), och femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 februari 2016 om Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 februari 2016 om Belarus,

| — | med beaktande av lanseringen av det östliga partnerskapet i Prag den 7 maj 2009 som en gemensam satsning av EU och dess sex östliga europeiska partnerländer Armenien, Azerbajdzjan, Belarus, Georgien, Republiken Moldavien och Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lanseringen av det östliga partnerskapet i Prag den 7 maj 2009 som en gemensam satsning av EU och dess sex östliga europeiska partnerländer Armenien, Azerbajdzjan, Belarus, Georgien, Republiken Moldavien och Ukraina,

| — | med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena inom det östliga partnerskapet i Prag 2009, Warszawa 2011, Vilnius 2013, Riga 2015, och Bryssel 2017 och videokonferensen 2020 mellan ledarna för det östliga partnerskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma förklaringarna från toppmötena inom det östliga partnerskapet i Prag 2009, Warszawa 2011, Vilnius 2013, Riga 2015, och Bryssel 2017 och videokonferensen 2020 mellan ledarna för det östliga partnerskapet,

| — | med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Belarus om återtagande av personer som vistas olagligt inom territoriet, som trädde i kraft den 1 juli 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Belarus om återtagande av personer som vistas olagligt inom territoriet, som trädde i kraft den 1 juli 2020 (1),

| — | med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Belarus om förenklat viseringsförfarande (2), som trädde i kraft den 1 juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Belarus om förenklat viseringsförfarande (2), som trädde i kraft den 1 juli 2020,

| — | med beaktande av den sjätte omgången av den bilaterala människorättsdialogen mellan EU och Belarus den 18 juni 2019 i Bryssel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sjätte omgången av den bilaterala människorättsdialogen mellan EU och Belarus den 18 juni 2019 i Bryssel,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från den höga representanten/vice ordföranden, Josep Borrell, och kommissionären för grannskap och utvidgning, Olivér Várhelyi, av den 10 augusti 2020, samt uttalandet av den 11 augusti 2020 på Europeiska unionens vägnar från den höga representanten om presidentvalet i Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från den höga representanten/vice ordföranden, Josep Borrell, och kommissionären för grannskap och utvidgning, Olivér Várhelyi, av den 10 augusti 2020, samt uttalandet av den 11 augusti 2020 på Europeiska unionens vägnar från den höga representanten om presidentvalet i Belarus,

| — | med beaktande av uttalandet av den 19 juni 2020 från Europeiska utrikestjänsten om den senaste utvecklingen i Belarus och uttalandena av den 14 juli, 7 augusti och 17 augusti 2020 från den höga representanten/vice ordföranden, Josep Borrell, med avseende på valet i Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 19 juni 2020 från Europeiska utrikestjänsten om den senaste utvecklingen i Belarus och uttalandena av den 14 juli, 7 augusti och 17 augusti 2020 från den höga representanten/vice ordföranden, Josep Borrell, med avseende på valet i Belarus,

| — | med beaktande av uttalandena från Europeiska utrikestjänsten talesperson om dödsstraffet i Belarus, i synnerhet av den 30 juli 2019, 28 oktober 2019, 20 december 2019, 11 januari 2020 och 7 mars 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från Europeiska utrikestjänsten talesperson om dödsstraffet i Belarus, i synnerhet av den 30 juli 2019, 28 oktober 2019, 20 december 2019, 11 januari 2020 och 7 mars 2020,

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det östliga partnerskapet inför toppmötet i juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det östliga partnerskapet inför toppmötet i juni 2020,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 10 juli 2020 från den särskilda rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 10 juli 2020 från den särskilda rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Belarus,

| — | med beaktande av FN:s uttalanden om situationen i Belarus, i synnerhet de från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 12 augusti 2020, FN:s särskilda rapportörer för mänskliga rättigheter av den 13 augusti 2020 och talesmannen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 21 augusti 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s uttalanden om situationen i Belarus, i synnerhet de från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 12 augusti 2020, FN:s särskilda rapportörer för mänskliga rättigheter av den 13 augusti 2020 och talesmannen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 21 augusti 2020,

| — | med beaktande av talmannens uttalande av den 13 augusti 2020 med uppmaning om ett upphörande av våldet i Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens uttalande av den 13 augusti 2020 med uppmaning om ett upphörande av våldet i Belarus,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet om Belarus från de politiska ledarna för grupperna EPP, S&D, Renew Europe, Verts/ALE och ECR i Europaparlamentet av den 17 augusti 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet om Belarus från de politiska ledarna för grupperna EPP, S&D, Renew Europe, Verts/ALE och ECR i Europaparlamentet av den 17 augusti 2020,

| — | med beaktande av de viktigaste resultaten från det extra mötet i rådet (utrikes frågor) den 14 augusti 2020 och Europeiska rådets slutsatser av den 19 augusti 2020 om situationen i Belarus efter presidentvalet den 9 augusti 2020, samt slutsatserna från Europeiska rådets möte den 1 oktober 2020 och rådets (utrikes frågor) möte den 12 oktober 2020 om införande av restriktiva åtgärder mot personer som identifierats som ansvariga för förtryck och hot mot fredliga demonstranter, oppositionsmedlemmar och journalister efter 2020 års presidentval i Belarus, liksom för misskötsamhet i samband med val, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de viktigaste resultaten från det extra mötet i rådet (utrikes frågor) den 14 augusti 2020 och Europeiska rådets slutsatser av den 19 augusti 2020 om situationen i Belarus efter presidentvalet den 9 augusti 2020, samt slutsatserna från Europeiska rådets möte den 1 oktober 2020 och rådets (utrikes frågor) möte den 12 oktober 2020 om införande av restriktiva åtgärder mot personer som identifierats som ansvariga för förtryck och hot mot fredliga demonstranter, oppositionsmedlemmar och journalister efter 2020 års presidentval i Belarus, liksom för misskötsamhet i samband med val,

| — | med beaktande av det öppna brevet om Diplomatic Watchs verksamhet under presidentvalet 2020 i Belarus (Minsk, 13 augusti 2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det öppna brevet om Diplomatic Watchs verksamhet under presidentvalet 2020 i Belarus (Minsk, 13 augusti 2020),

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av EU:s globala strategi och den reviderade europeiska grannskapspolitiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s globala strategi och den reviderade europeiska grannskapspolitiken,

| — | med beaktande av sina resolutioner om Belarus, särskilt av den 24 november 2016 om situationen i Vitryssland (3), av den 6 april 2017 om situationen i Vitryssland (4), av den 19 april 2018 om Vitryssland (5) av den 4 oktober 2018 om försämringen av mediefriheten i Vitryssland, särskilt fallet Charta 97 (6) och av den 17 september 2020 om situationen i Belarus (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om Belarus, särskilt av den 24 november 2016 om situationen i Vitryssland (3), av den 6 april 2017 om situationen i Vitryssland (4), av den 19 april 2018 om Vitryssland (5) av den 4 oktober 2018 om försämringen av mediefriheten i Vitryssland, särskilt fallet Charta 97 (6) och av den 17 september 2020 om situationen i Belarus (7),

| — | med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0167/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0167/2020), och av följande skäl:

| A. | Lukasjenkoregimens åtgärder är brottsliga och strider mot de europeiska värderingarna, principerna om demokrati och det belarusiska folkets vilja. Även om det fortfarande finns betydande begränsningar av de grundläggande friheterna och de mänskliga rättigheterna i Belarus, har EU:s politik som är inriktad på kritiskt engagemang med Belarus lett till en del resultat i form av undertecknade avtal och ökat samarbete på områden såsom miljö och konnektivitet, gränsöverskridande samarbete och gränsförvaltning, men otillräckliga resultat vad gäller regimens efterlevnad av grundläggande värderingar i det östliga partnerskapet. De olagliga handlingarna från den belarusiska regimens sida äventyrar dessa resultat, och förbindelserna mellan EU och Belarus måste bli föremål för en grundlig översyn mot bakgrund av regimens bristande efterlevnad av sina egna åtaganden inom ramen för internationell rätt och sina avtal med EU. De framtida förbindelserna mellan EU och Belarus kommer att fastställas i de partnerskapsprioriteringar som EU och det nya legitima, demokratiskt valda styret i Belarus ska komma överens om och bör baseras på de gemensamma värden som EU grundar sig på – demokratin, rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

A.

Lukasjenkoregimens åtgärder är brottsliga och strider mot de europeiska värderingarna, principerna om demokrati och det belarusiska folkets vilja. Även om det fortfarande finns betydande begränsningar av de grundläggande friheterna och de mänskliga rättigheterna i Belarus, har EU:s politik som är inriktad på kritiskt engagemang med Belarus lett till en del resultat i form av undertecknade avtal och ökat samarbete på områden såsom miljö och konnektivitet, gränsöverskridande samarbete och gränsförvaltning, men otillräckliga resultat vad gäller regimens efterlevnad av grundläggande värderingar i det östliga partnerskapet. De olagliga handlingarna från den belarusiska regimens sida äventyrar dessa resultat, och förbindelserna mellan EU och Belarus måste bli föremål för en grundlig översyn mot bakgrund av regimens bristande efterlevnad av sina egna åtaganden inom ramen för internationell rätt och sina avtal med EU. De framtida förbindelserna mellan EU och Belarus kommer att fastställas i de partnerskapsprioriteringar som EU och det nya legitima, demokratiskt valda styret i Belarus ska komma överens om och bör baseras på de gemensamma värden som EU grundar sig på – demokratin, rättsstaten och respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| B. | Belarus befolkning delar ett gemensamt europeiskt arv och en gemensam europeisk kultur och gränsar direkt till tre EU-medlemsstater. Situationen i Belarus kan ha en direkt påverkan på EU. |
| --- | --- |

B.

Belarus befolkning delar ett gemensamt europeiskt arv och en gemensam europeisk kultur och gränsar direkt till tre EU-medlemsstater. Situationen i Belarus kan ha en direkt påverkan på EU.

| C. | Inga av de parlamentsval eller presidentval som har hållits i Belarus från 1994 fram till i dag har varit fria och rättvisa, men trots dessa svåra odemokratiska villkor har det belarusiska folket klart röstat för en förändring efter mer än två årtionden av förtryck. Det senaste presidentvalet var varken fritt eller rättvist och utmärktes i ännu större utsträckning än de dessförinnan av att den grundläggande mötes-, förenings- och yttrandefriheten åsidosattes, och det hölls efter en begränsad valkampanj och i en extremt restriktiv miljö som kännetecknades av förtryck och i det stora hela inte gav utrymme för någon meningsfull eller faktisk politisk kamp om makten. |
| --- | --- |

C.

Inga av de parlamentsval eller presidentval som har hållits i Belarus från 1994 fram till i dag har varit fria och rättvisa, men trots dessa svåra odemokratiska villkor har det belarusiska folket klart röstat för en förändring efter mer än två årtionden av förtryck. Det senaste presidentvalet var varken fritt eller rättvist och utmärktes i ännu större utsträckning än de dessförinnan av att den grundläggande mötes-, förenings- och yttrandefriheten åsidosattes, och det hölls efter en begränsad valkampanj och i en extremt restriktiv miljö som kännetecknades av förtryck och i det stora hela inte gav utrymme för någon meningsfull eller faktisk politisk kamp om makten.

| D. | De belarusiska myndigheterna uppfyllde inte de internationella miniminormerna för ett trovärdigt, öppet, fritt och rättvist presidentvalsförfarande. |
| --- | --- |

D.

De belarusiska myndigheterna uppfyllde inte de internationella miniminormerna för ett trovärdigt, öppet, fritt och rättvist presidentvalsförfarande.

| E. | Presidentvalskampanjen utmärktes av omfattande byråkratisk inblandning till fördel för den sittande presidenten, skrämsel och förtryck som riktades mot andra kandidater, deras familjer och anhängare, nekande av registrering av kandidater som samlat in tillräckligt många underskrifter, ett flertal gripanden, försök att tysta oberoende journalister och bloggare samt stänga ned webbplatser för oliktänkande. |
| --- | --- |

E.

Presidentvalskampanjen utmärktes av omfattande byråkratisk inblandning till fördel för den sittande presidenten, skrämsel och förtryck som riktades mot andra kandidater, deras familjer och anhängare, nekande av registrering av kandidater som samlat in tillräckligt många underskrifter, ett flertal gripanden, försök att tysta oberoende journalister och bloggare samt stänga ned webbplatser för oliktänkande.

| F. | Ett restriktivt och godtyckligt registreringsförfarande hindrade de flesta av kandidaterna från att delta, den huvudsakliga utmanaren till presidentposten, Viktar Babaryka greps, liksom Siarhej Tsichanouski, maken till en annan huvudkandidat, Svjatlana Tsichanouskaja, och den centrala valnämnden nekade registrering av en viktig kandidat från oppositionen, Valeryj Tsapkala, med hänvisning till ett otillräckligt antal giltiga underskrifter för kandidaturen utan möjlighet att överklaga för en ny bedömning av nekandet. Detta understryker de oproportionella och orimliga hindren för at få kandidera, i motsats till OSSE-åtaganden och andra internationella standarder. Ett sådant uteslutande av kandidater begränsade den belarusiska befolkningens möjlighet att välja sina kandidater. |
| --- | --- |

F.

Ett restriktivt och godtyckligt registreringsförfarande hindrade de flesta av kandidaterna från att delta, den huvudsakliga utmanaren till presidentposten, Viktar Babaryka greps, liksom Siarhej Tsichanouski, maken till en annan huvudkandidat, Svjatlana Tsichanouskaja, och den centrala valnämnden nekade registrering av en viktig kandidat från oppositionen, Valeryj Tsapkala, med hänvisning till ett otillräckligt antal giltiga underskrifter för kandidaturen utan möjlighet att överklaga för en ny bedömning av nekandet. Detta understryker de oproportionella och orimliga hindren för at få kandidera, i motsats till OSSE-åtaganden och andra internationella standarder. Ett sådant uteslutande av kandidater begränsade den belarusiska befolkningens möjlighet att välja sina kandidater.

| G. | Human Rights Defenders for Free Elections (Människorättsförsvarare för fria val) har rapporterat om ytterligare åtgärder som missgynnade oppositionskandidaterna, såsom en begränsning av de platser där valverksamhet lagligen kan äga rum, kvarhållande av medlemmar i kandidaternas valkampanjgrupper och blockering av nästan alla oppositionens kandidater till de lokala valnämnderna, vilket ledde till att 1,1 % av det totala antalet valda kandidater kom från oppositionspartier och 96,7 % från regeringsvänliga partier. |
| --- | --- |

G.

Human Rights Defenders for Free Elections (Människorättsförsvarare för fria val) har rapporterat om ytterligare åtgärder som missgynnade oppositionskandidaterna, såsom en begränsning av de platser där valverksamhet lagligen kan äga rum, kvarhållande av medlemmar i kandidaternas valkampanjgrupper och blockering av nästan alla oppositionens kandidater till de lokala valnämnderna, vilket ledde till att 1,1 % av det totala antalet valda kandidater kom från oppositionspartier och 96,7 % från regeringsvänliga partier.

| H. | Belarus regering underlät att utfärda en inbjudan i god tid till OSSE/ODIHR för observation av presidentvalet den 9 augusti 2020, vilket innebar att det saknades oberoende internationella observatörer vid detta val. |
| --- | --- |

H.

Belarus regering underlät att utfärda en inbjudan i god tid till OSSE/ODIHR för observation av presidentvalet den 9 augusti 2020, vilket innebar att det saknades oberoende internationella observatörer vid detta val.

| I. | På grund av de restriktioner som den centrala valnämnden har infört i samband med coronaviruspandemin hindrades lokala valobservatörer från att till fullo utföra sina uppgifter under samtliga röstningsskeden, det vill säga förtidsröstning, röstning på valdagen och röstning hemifrån. Den belarusiska regimen använde förtidsröstning för att i hög grad driva upp antalet röster, och dessutom dokumenterades många fall av tvångsröstning hos vissa grupper av väljare, till exempel militär personal, offentliganställda, anställda vid statligt ägda företag och medborgare som bor i offentligägda bostäder. På valdagen hindrades lokala valobservatörer från att övervaka rösträkningen och antalet väljare och valresultatet som tillkännagavs av de lokala valnämnderna och den centrala valnämnden skilde sig avsevärt från deras observationer. |
| --- | --- |

I.

På grund av de restriktioner som den centrala valnämnden har infört i samband med coronaviruspandemin hindrades lokala valobservatörer från att till fullo utföra sina uppgifter under samtliga röstningsskeden, det vill säga förtidsröstning, röstning på valdagen och röstning hemifrån. Den belarusiska regimen använde förtidsröstning för att i hög grad driva upp antalet röster, och dessutom dokumenterades många fall av tvångsröstning hos vissa grupper av väljare, till exempel militär personal, offentliganställda, anställda vid statligt ägda företag och medborgare som bor i offentligägda bostäder. På valdagen hindrades lokala valobservatörer från att övervaka rösträkningen och antalet väljare och valresultatet som tillkännagavs av de lokala valnämnderna och den centrala valnämnden skilde sig avsevärt från deras observationer.

| J. | Oberoende plattformar som har inrättats av civilsamhällesorganisationer i Belarus (såsom Golos – Belarus2020.org) genomförde oberoende vallokalsundersökningar och analyserade protokoll från över 200 lokala valnämnder, som tillkännagav riktiga resultat, som tydligt visar på att Svjatlana Tsichanouskaja fick en absolut majoritet av rösterna (mellan 71,1 % och 97,6 %). |
| --- | --- |

J.

Oberoende plattformar som har inrättats av civilsamhällesorganisationer i Belarus (såsom Golos – Belarus2020.org) genomförde oberoende vallokalsundersökningar och analyserade protokoll från över 200 lokala valnämnder, som tillkännagav riktiga resultat, som tydligt visar på att Svjatlana Tsichanouskaja fick en absolut majoritet av rösterna (mellan 71,1 % och 97,6 %).

| K. | Den centrala valnämnden tillkännagav Aleksandr Lukasjenko som vinnare av valet. Han påstods ha fått 80,10 % av rösterna, medan hans huvudmotståndare Svjatlana Tsichanouskaja skulle ha fått 10,12 %. Oegentligheter under valdagarna rapporterades hela tiden, människor nekades ofta att rösta, och protokoll från lokala valnämnder förfalskades. |
| --- | --- |

K.

Den centrala valnämnden tillkännagav Aleksandr Lukasjenko som vinnare av valet. Han påstods ha fått 80,10 % av rösterna, medan hans huvudmotståndare Svjatlana Tsichanouskaja skulle ha fått 10,12 %. Oegentligheter under valdagarna rapporterades hela tiden, människor nekades ofta att rösta, och protokoll från lokala valnämnder förfalskades.

| L. | Europeiska unionen och dess medlemsstater erkände inte resultatet av presidentvalet på grund av betydande tvivel beträffande hur rättvist valet var, fördömde den oproportionerliga, oacceptabla våldsanvändningen mot fredliga demonstranter och uttryckte sitt stöd för det belarusiska folkets rätt att besluta om sin framtid. |
| --- | --- |

L.

Europeiska unionen och dess medlemsstater erkände inte resultatet av presidentvalet på grund av betydande tvivel beträffande hur rättvist valet var, fördömde den oproportionerliga, oacceptabla våldsanvändningen mot fredliga demonstranter och uttryckte sitt stöd för det belarusiska folkets rätt att besluta om sin framtid.

| M. | Svjatlana Tsichanouskaja, den valda presidenten enligt det belarusiska folket, skrämdes och tvingades att lämna Belarus två dagar efter presidentvalet. Andra medborgerliga och politiska aktivister och fackliga företrädare lämnade också Belarus efter hot mot deras eller deras familjemedlemmars säkerhet. |
| --- | --- |

M.

Svjatlana Tsichanouskaja, den valda presidenten enligt det belarusiska folket, skrämdes och tvingades att lämna Belarus två dagar efter presidentvalet. Andra medborgerliga och politiska aktivister och fackliga företrädare lämnade också Belarus efter hot mot deras eller deras familjemedlemmars säkerhet.

| N. | Den belarusiska regimen vägrar att inleda en nationell dialog med folket och erkänner inte det samordningsråd som initierades av Svjatlana Tsichanouskaja med det enda syftet att underlätta ett fredligt och ordnat maktöverlämnande genom dialog, utan försöker hota och skingra det genom att rikta in sig på medlemmarna och inleda åtal mot dem. Endast en presidiemedlem av samordningsrådet, Svetlana Aleksijevitj, är inte anhållen eller utförd med våld ur landet av de belarusiska myndigheterna. |
| --- | --- |

N.

Den belarusiska regimen vägrar att inleda en nationell dialog med folket och erkänner inte det samordningsråd som initierades av Svjatlana Tsichanouskaja med det enda syftet att underlätta ett fredligt och ordnat maktöverlämnande genom dialog, utan försöker hota och skingra det genom att rikta in sig på medlemmarna och inleda åtal mot dem. Endast en presidiemedlem av samordningsrådet, Svetlana Aleksijevitj, är inte anhållen eller utförd med våld ur landet av de belarusiska myndigheterna.

| O. | Det har varit landsomfattande fredliga demonstrationer utan motstycke i Belarus, där man kräver fria och rättvisa val efter presidentvalet den 9 augusti 2020 och tillkännagivandet av ett förfalskat resultat som gav segern åt den sittande presidenten. Protesterna ledde till ett våldsamt tillslag där tusentals belarusier greps, hundratals fördes till sjukhus, åtminstone sex bekräftats döda och dussintals fortfarande saknas. |
| --- | --- |

O.

Det har varit landsomfattande fredliga demonstrationer utan motstycke i Belarus, där man kräver fria och rättvisa val efter presidentvalet den 9 augusti 2020 och tillkännagivandet av ett förfalskat resultat som gav segern åt den sittande presidenten. Protesterna ledde till ett våldsamt tillslag där tusentals belarusier greps, hundratals fördes till sjukhus, åtminstone sex bekräftats döda och dussintals fortfarande saknas.

| P. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för det belarusiska folkets krav på fria och rättvisa val och möjligheten att fritt besluta om sitt lands framtid. |
| --- | --- |

P.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för det belarusiska folkets krav på fria och rättvisa val och möjligheten att fritt besluta om sitt lands framtid.

| Q. | Europaparlamentet välkomnar och uppmuntrar till en fortsatt fredlig organisering av de landsomfattande protesterna, och lovordar de belarusiska kvinnornas roll och starka ledarskap. |
| --- | --- |

Q.

Europaparlamentet välkomnar och uppmuntrar till en fortsatt fredlig organisering av de landsomfattande protesterna, och lovordar de belarusiska kvinnornas roll och starka ledarskap.

| R. | Vittnesmål från de belarusiska demonstranterna om de omänskliga förhållanden och den behandling de utsatts för under det olagliga frihetsberövandet av dem inbegriper rapporter om ändlös misshandel, våldtäkter, förnedrande behandling och omänskliga fängelseförhållanden i överfulla celler utan tillgång till vatten, mat, sanitära anläggningar eller sjukvård. Den belarusiska oppositionsledaren och politiska fången Pavel Sjevjarynets skar sig i handlederna i protest mot tortyr och omänskliga fängelseförhållanden. Efter frigivningen lades många personer in på sjukhus, vissa togs in för intensivvård, med skador såsom brutna ben, skallfrakturer, syn- och hörselskador, varav vissa, i kombination med psykiska trauman, kommer att få livslånga konsekvenser, bland annat infertilitet. |
| --- | --- |

R.

Vittnesmål från de belarusiska demonstranterna om de omänskliga förhållanden och den behandling de utsatts för under det olagliga frihetsberövandet av dem inbegriper rapporter om ändlös misshandel, våldtäkter, förnedrande behandling och omänskliga fängelseförhållanden i överfulla celler utan tillgång till vatten, mat, sanitära anläggningar eller sjukvård. Den belarusiska oppositionsledaren och politiska fången Pavel Sjevjarynets skar sig i handlederna i protest mot tortyr och omänskliga fängelseförhållanden. Efter frigivningen lades många personer in på sjukhus, vissa togs in för intensivvård, med skador såsom brutna ben, skallfrakturer, syn- och hörselskador, varav vissa, i kombination med psykiska trauman, kommer att få livslånga konsekvenser, bland annat infertilitet.

| S. | Repressalier mot regimmotståndare, valobservatörer, journalister, bloggare, aktivister från det civila samhället och människorättsförsvarare, bland annat genom fysiskt våld, bortförande av okända personer utan identifieringsmärken, administrativa böter, hot om att berövas vårdnaden om barn, straffrättsliga förfaranden samt fysisk och psykisk tortyr har blivit vanligt förekommande i Belarus under de senaste månaderna. |
| --- | --- |

S.

Repressalier mot regimmotståndare, valobservatörer, journalister, bloggare, aktivister från det civila samhället och människorättsförsvarare, bland annat genom fysiskt våld, bortförande av okända personer utan identifieringsmärken, administrativa böter, hot om att berövas vårdnaden om barn, straffrättsliga förfaranden samt fysisk och psykisk tortyr har blivit vanligt förekommande i Belarus under de senaste månaderna.

| T. | Det belarusiska folket är i brådskande behov av hjälp och stöd från det internationella samfundet. |
| --- | --- |

T.

Det belarusiska folket är i brådskande behov av hjälp och stöd från det internationella samfundet.

| U. | Situationen i Belarus kräver en brådskande internationell utredning av de kränkningar av de mänskliga rättigheterna som har begåtts mot fredliga demonstranter och den belarusiska regimens övervåld. |
| --- | --- |

U.

Situationen i Belarus kräver en brådskande internationell utredning av de kränkningar av de mänskliga rättigheterna som har begåtts mot fredliga demonstranter och den belarusiska regimens övervåld.

| V. | Klimatet för människorättsförsvarare, oppositionsföreträdare, det civila samhället och medierna har kontinuerligt försämrats, och de utsätts systematiskt för hot, trakasserier och begränsningar när det gäller grundläggande friheter. Människorättsorganisationer och andra organisationer i det civila samhället nekas systematiskt att registrera sig och det är förbjudet att ansluta sig till en icke-registrerad grupp och att ta emot utländska medel. Människorättsadvokater utesluts ur advokatsamfundet så att de inte kan försvara frihetsberövade medborgarrättsaktivister och politiska aktivister, som inte kan räkna med en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

V.

Klimatet för människorättsförsvarare, oppositionsföreträdare, det civila samhället och medierna har kontinuerligt försämrats, och de utsätts systematiskt för hot, trakasserier och begränsningar när det gäller grundläggande friheter. Människorättsorganisationer och andra organisationer i det civila samhället nekas systematiskt att registrera sig och det är förbjudet att ansluta sig till en icke-registrerad grupp och att ta emot utländska medel. Människorättsadvokater utesluts ur advokatsamfundet så att de inte kan försvara frihetsberövade medborgarrättsaktivister och politiska aktivister, som inte kan räkna med en rättvis rättegång.

| W. | Den utbredda straffriheten för tjänstemän inom brottsbekämpningen bidrar till ännu fler kränkningar av de mänskliga rättigheterna och vedergällningar mot människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

W.

Den utbredda straffriheten för tjänstemän inom brottsbekämpningen bidrar till ännu fler kränkningar av de mänskliga rättigheterna och vedergällningar mot människorättsförsvarare.

| X. | I rapporten från juli 2020 från den särskilda rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Belarus noteras inga större förbättringar av det rättsliga och lagstiftningsmässiga skyddet av de mänskliga rättigheterna i Belarus, och utöver de problem som framhålls ovan uppmärksammas i rapporten den fortsatta tillämpningen av dödsstraffet, den utbredda diskrimineringen av sårbara grupper, däribland kvinnor, personer med funktionsnedsättning, etniska och religiösa minoriteter och hbtqi-personer, den fortsatta tillämpningen av tvångsarbete, tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning av frihetsberövade personer samt diskriminering av personer som talar det belarusiska språket. |
| --- | --- |

X.

I rapporten från juli 2020 från den särskilda rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Belarus noteras inga större förbättringar av det rättsliga och lagstiftningsmässiga skyddet av de mänskliga rättigheterna i Belarus, och utöver de problem som framhålls ovan uppmärksammas i rapporten den fortsatta tillämpningen av dödsstraffet, den utbredda diskrimineringen av sårbara grupper, däribland kvinnor, personer med funktionsnedsättning, etniska och religiösa minoriteter och hbtqi-personer, den fortsatta tillämpningen av tvångsarbete, tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning av frihetsberövade personer samt diskriminering av personer som talar det belarusiska språket.

| Y. | Enligt belarusiska människorättsorganisationer är omkring 100 personer frihetsberövade av politiska skäl i Belarus. Bland de fängslade belarusiska oppositionsmedlemmarna finns Mikalaj Statkevitj, en demokratisk utmanare i presidentvalet 2010 som var samvetsfånge mellan 2011 och 2017, en annan före detta samvetsfånge, Anatol Ljabedzka, presidiemedlemmarna i samordningsrådet i Belarus Maryja Kalesnikava, Lilija Ulasava och Maksim Znak, presidentutmanaren Viktar Babaryka och videobloggaren Siarhej Tsichanouski. |
| --- | --- |

Y.

Enligt belarusiska människorättsorganisationer är omkring 100 personer frihetsberövade av politiska skäl i Belarus. Bland de fängslade belarusiska oppositionsmedlemmarna finns Mikalaj Statkevitj, en demokratisk utmanare i presidentvalet 2010 som var samvetsfånge mellan 2011 och 2017, en annan före detta samvetsfånge, Anatol Ljabedzka, presidiemedlemmarna i samordningsrådet i Belarus Maryja Kalesnikava, Lilija Ulasava och Maksim Znak, presidentutmanaren Viktar Babaryka och videobloggaren Siarhej Tsichanouski.

| Z. | Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande med familjerna och hela den belarusiska nationen över Aljaksandr Tarajkouskis, Aljaksandr Vichors, Artsjom Parukous, Henadz Sjutaus och Kanstantsin Sjysjmakous död. |
| --- | --- |

Z.

Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande med familjerna och hela den belarusiska nationen över Aljaksandr Tarajkouskis, Aljaksandr Vichors, Artsjom Parukous, Henadz Sjutaus och Kanstantsin Sjysjmakous död.

| AA. | Den 14 augusti 2020 nekade den belarusiska regimen två ledamöter av Europaparlamentet – Robert Biedroń, ordförande för Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Belarus och Petras Auštrevičius, Europaparlamentets ständiga föredragande för Belarus, som skulle resa till Belarus på inbjudan av det belarusiska civilsamhället – att resa in i Belarus. |
| --- | --- |

AA.

Den 14 augusti 2020 nekade den belarusiska regimen två ledamöter av Europaparlamentet – Robert Biedroń, ordförande för Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Belarus och Petras Auštrevičius, Europaparlamentets ständiga föredragande för Belarus, som skulle resa till Belarus på inbjudan av det belarusiska civilsamhället – att resa in i Belarus.

| AB. | Sedan 2014 har 18 000 minderåriga i Belarus dömts till oproportionerligt långa fängelsestraff på mellan 8 och 15 år för icke-våldsamma drogrelaterade brott enligt artikel 328 i strafflagen. Under gripande och fängslande drabbas minderåriga i Belarus av många kränkningar av sina rättigheter, däribland fysiskt våld och tortyr, och de utsätts för arbetsförhållanden som är farliga för deras hälsa. |
| --- | --- |

AB.

Sedan 2014 har 18 000 minderåriga i Belarus dömts till oproportionerligt långa fängelsestraff på mellan 8 och 15 år för icke-våldsamma drogrelaterade brott enligt artikel 328 i strafflagen. Under gripande och fängslande drabbas minderåriga i Belarus av många kränkningar av sina rättigheter, däribland fysiskt våld och tortyr, och de utsätts för arbetsförhållanden som är farliga för deras hälsa.

| AC. | 2016 upphävde EU de flesta sanktionerna mot Belarus, med undantag för ett vapenembargo och sanktioner mot fyra individer, men detta gjordes inte för att Belarus uppfyllde alla krav, utan i stället i hopp om att landet skulle fortsätta i riktning mot en förbättring av klimatet för politiskt och medborgerligt deltagande och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Inga framsteg har gjorts på områdena demokratiskt styre och mänskliga rättigheter, med ökande administrativt, ekonomiskt och fysiskt förtryck mot den demokratiska oppositionen, civilsamhällesorganisationer, journalister och bloggare samt vanliga människor. |
| --- | --- |

AC.

2016 upphävde EU de flesta sanktionerna mot Belarus, med undantag för ett vapenembargo och sanktioner mot fyra individer, men detta gjordes inte för att Belarus uppfyllde alla krav, utan i stället i hopp om att landet skulle fortsätta i riktning mot en förbättring av klimatet för politiskt och medborgerligt deltagande och respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Inga framsteg har gjorts på områdena demokratiskt styre och mänskliga rättigheter, med ökande administrativt, ekonomiskt och fysiskt förtryck mot den demokratiska oppositionen, civilsamhällesorganisationer, journalister och bloggare samt vanliga människor.

| AD. | 2020 kom Europeiska rådet överens om att införa sanktioner mot ett betydande antal individer som gjort sig skyldiga till våld, förtryck och förfalskning av valresultatet i Belarus, och de är nu förbjudna att resa in i EU och deras ekonomiska tillgångar i EU har frusits. |
| --- | --- |

AD.

2020 kom Europeiska rådet överens om att införa sanktioner mot ett betydande antal individer som gjort sig skyldiga till våld, förtryck och förfalskning av valresultatet i Belarus, och de är nu förbjudna att resa in i EU och deras ekonomiska tillgångar i EU har frusits.

| AE. | Det är oacceptabelt om en medlemsstat inte otvetydigt fördömer förfalskningen av valresultat, våldet och förtrycket utan betraktar Lukasjenkos Belarus som en partnerstat, eftersom situationen i Belarus kräver att man antar en bestämd och principfast ståndpunkt och enas om en gemensam åtgärd från EU:s sida. |
| --- | --- |

AE.

Det är oacceptabelt om en medlemsstat inte otvetydigt fördömer förfalskningen av valresultat, våldet och förtrycket utan betraktar Lukasjenkos Belarus som en partnerstat, eftersom situationen i Belarus kräver att man antar en bestämd och principfast ståndpunkt och enas om en gemensam åtgärd från EU:s sida.

| AF. | Eftersom de belarusiska myndigheterna förnekade att covid-19 hade spridits i landet förlorade man dyrbar tid som kunde ha använts för att förbereda och skydda landets befolkning och framför allt dess hälso- och sjukvårdspersonal. Man ställde heller inte in stora evenemang – särskilt militärparaden den 9 maj 2020 med tusentals deltagare och den årliga samhällsarbetsdagen som en fjärdedel av den belarusiska befolkningen deltog i – utan utövade i stället hot mot journalister, bloggare, den demokratiska oppositionen, organisationer i det civila samhället och vanliga människor som delade viktig information om pandemin och nödvändiga försiktighetsåtgärder, och som en följd av detta har Belarus ett av Europas högsta antal smittade av covid-19 per capita och utgör ett hälsohot mot regionen. Belarus regering och president underlät att tillhandahålla fakta om och reagera i tid på pandemin och spred i stället aktivt falsk information som äventyrade medborgarnas hälsa. |
| --- | --- |

AF.

Eftersom de belarusiska myndigheterna förnekade att covid-19 hade spridits i landet förlorade man dyrbar tid som kunde ha använts för att förbereda och skydda landets befolkning och framför allt dess hälso- och sjukvårdspersonal. Man ställde heller inte in stora evenemang – särskilt militärparaden den 9 maj 2020 med tusentals deltagare och den årliga samhällsarbetsdagen som en fjärdedel av den belarusiska befolkningen deltog i – utan utövade i stället hot mot journalister, bloggare, den demokratiska oppositionen, organisationer i det civila samhället och vanliga människor som delade viktig information om pandemin och nödvändiga försiktighetsåtgärder, och som en följd av detta har Belarus ett av Europas högsta antal smittade av covid-19 per capita och utgör ett hälsohot mot regionen. Belarus regering och president underlät att tillhandahålla fakta om och reagera i tid på pandemin och spred i stället aktivt falsk information som äventyrade medborgarnas hälsa.

| AG. | EU har stått solidariskt med folket i Belarus ända från utbrottet av covid-19-pandemin och har anslagit 60 miljoner EUR till landet för att lindra de omedelbara och direkta effekterna av utbrottet, följt av, som en reaktion på situationen efter valet i Belarus, ytterligare 53 miljoner EUR för att stödja det belarusiska folket. Belarus utforskar möjligheten att söka makroekonomiskt stöd från EU. |
| --- | --- |

AG.

EU har stått solidariskt med folket i Belarus ända från utbrottet av covid-19-pandemin och har anslagit 60 miljoner EUR till landet för att lindra de omedelbara och direkta effekterna av utbrottet, följt av, som en reaktion på situationen efter valet i Belarus, ytterligare 53 miljoner EUR för att stödja det belarusiska folket. Belarus utforskar möjligheten att söka makroekonomiskt stöd från EU.

| AH. | Covid-19-pandemin har visat det belarusiska samhällets motståndskraft, starka beslutsamhet och exempellösa självorganisering, i synnerhet mot bakgrund av myndigheternas senfärdiga reaktion och till och med förnekande av pandemin och dess konsekvenser. |
| --- | --- |

AH.

Covid-19-pandemin har visat det belarusiska samhällets motståndskraft, starka beslutsamhet och exempellösa självorganisering, i synnerhet mot bakgrund av myndigheternas senfärdiga reaktion och till och med förnekande av pandemin och dess konsekvenser.

| AI. | Det finns inga självständiga belarusiska nyhetsbyråer registrerade i landet, och pressfriheten i Belarus har märkbart försämrats sedan 2015, vilket bekräftats av det årligen utkommande World Press Freedom Index, och situationen har förvärrats än mer sedan presidentvalet i augusti 2020. De få oberoende journalister, bloggare, fotografer eller medieföretag som kan verka i landet och fördöma kränkningar av de mänskliga rättigheterna utsätts för systematiska trakasserier och straffåtgärder, såsom gripanden eller inledda brottsutredningar, däribland åtal om olaglig framställning och spridning av information, extremism, misskreditering och förolämpning av presidenten eller huliganism, och antalet åtal för uttalanden på internet har ökat. 2000 och 2016 dödades två människorättsjournalister på grund av sin aktiva rapportering om kränkningar av de mänskliga rättigheterna och sin kritik mot Belarus auktoritära regerings repressiva politik. |
| --- | --- |

AI.

Det finns inga självständiga belarusiska nyhetsbyråer registrerade i landet, och pressfriheten i Belarus har märkbart försämrats sedan 2015, vilket bekräftats av det årligen utkommande World Press Freedom Index, och situationen har förvärrats än mer sedan presidentvalet i augusti 2020. De få oberoende journalister, bloggare, fotografer eller medieföretag som kan verka i landet och fördöma kränkningar av de mänskliga rättigheterna utsätts för systematiska trakasserier och straffåtgärder, såsom gripanden eller inledda brottsutredningar, däribland åtal om olaglig framställning och spridning av information, extremism, misskreditering och förolämpning av presidenten eller huliganism, och antalet åtal för uttalanden på internet har ökat. 2000 och 2016 dödades två människorättsjournalister på grund av sin aktiva rapportering om kränkningar av de mänskliga rättigheterna och sin kritik mot Belarus auktoritära regerings repressiva politik.

| AJ. | Efter presidentvalet stramade den belarusiska regimen åt sitt grepp om mediefriheten och människors rätt till tillgång och utbyte av information genom att blockera tillgången till internet, störa tryckningen av tidningar och gripa lokala journalister och utländska korrespondenter som bevakade eller rapporterade om demonstrationer, liksom de som har kritiserat statens miljöpolitik eller kommenterat covid-19-pandemin i Belarus, och utsätta dem för tortyr och omänsklig behandling. Journalister blev specifikt utsatta och flera skadades under rapporteringen om det av den belarusiska regimen godkända tillslaget mot fredliga demonstranter. De statligt ägda tv-stationerna rapporterar inte från de pågående protesterna eller de grymheter som begås av Lukasjenkoregimen, och utnyttjas för att sprida desinformation, angripa och misskreditera Svjatlana Tsichanouskaja, politiska aktivister och fredliga demonstranter. Efter att journalister vid de statligt ägda tv-stationerna sagt upp sig ersattes de av propagandaexperter från Ryssland. |
| --- | --- |

AJ.

Efter presidentvalet stramade den belarusiska regimen åt sitt grepp om mediefriheten och människors rätt till tillgång och utbyte av information genom att blockera tillgången till internet, störa tryckningen av tidningar och gripa lokala journalister och utländska korrespondenter som bevakade eller rapporterade om demonstrationer, liksom de som har kritiserat statens miljöpolitik eller kommenterat covid-19-pandemin i Belarus, och utsätta dem för tortyr och omänsklig behandling. Journalister blev specifikt utsatta och flera skadades under rapporteringen om det av den belarusiska regimen godkända tillslaget mot fredliga demonstranter. De statligt ägda tv-stationerna rapporterar inte från de pågående protesterna eller de grymheter som begås av Lukasjenkoregimen, och utnyttjas för att sprida desinformation, angripa och misskreditera Svjatlana Tsichanouskaja, politiska aktivister och fredliga demonstranter. Efter att journalister vid de statligt ägda tv-stationerna sagt upp sig ersattes de av propagandaexperter från Ryssland.

| AK. | Oberoende journalister som samarbetar med och arbetar för utländska medier åtalas enligt artikel 22.9 i lagen om administrativa brott, som innebär att det är olagligt att ta emot ekonomisk ersättning från medier som inte är vederbörligen registrerade och ackrediterade i Belarus. Tv-kanalen Belsat TV, som officiellt är registrerad i Polen, är inte registrerad i Belarus och dess verksamhet är under konstant press och attackeras ständigt, bland annat genom brutala frihetsberövanden av dess journalister och böter till deras bidragsgivare som uppgick till totalt 101 791 US-dollar den 18 juni 2020. |
| --- | --- |

AK.

Oberoende journalister som samarbetar med och arbetar för utländska medier åtalas enligt artikel 22.9 i lagen om administrativa brott, som innebär att det är olagligt att ta emot ekonomisk ersättning från medier som inte är vederbörligen registrerade och ackrediterade i Belarus. Tv-kanalen Belsat TV, som officiellt är registrerad i Polen, är inte registrerad i Belarus och dess verksamhet är under konstant press och attackeras ständigt, bland annat genom brutala frihetsberövanden av dess journalister och böter till deras bidragsgivare som uppgick till totalt 101 791 US-dollar den 18 juni 2020.

| AL. | Ryssland har utsatt Belarus för exempellösa påtryckningar för att fördjupa landets integration i unionen mellan de båda länderna, vilket är till skada för Belarus suveränitet och har lett till bland annat den pågående konflikten över olje- och gasimporten från Ryssland. |
| --- | --- |

AL.

Ryssland har utsatt Belarus för exempellösa påtryckningar för att fördjupa landets integration i unionen mellan de båda länderna, vilket är till skada för Belarus suveränitet och har lett till bland annat den pågående konflikten över olje- och gasimporten från Ryssland.

| AM. | Lukasjenkos 26 år vid makten har kännetecknats av en politik som har underminerat landets självständighet och oberoende och har försvagat Belarus identitet, arv och kultur. |
| --- | --- |

AM.

Lukasjenkos 26 år vid makten har kännetecknats av en politik som har underminerat landets självständighet och oberoende och har försvagat Belarus identitet, arv och kultur.

| AN. | Ur säkerhetssynpunkt är Belarus nära förbundet med och beroende av Ryssland, och landet deltar i insatser som utgör ett hot mot EU:s medlemsstater, till exempel den gemensamma militärövningen Zapad 2017, som genomfördes helt utan transparens, den planerade gemensamma militärövningen Zapad 2021 och uppförandet av osäkra kärnkraftsanläggningar. |
| --- | --- |

AN.

Ur säkerhetssynpunkt är Belarus nära förbundet med och beroende av Ryssland, och landet deltar i insatser som utgör ett hot mot EU:s medlemsstater, till exempel den gemensamma militärövningen Zapad 2017, som genomfördes helt utan transparens, den planerade gemensamma militärövningen Zapad 2021 och uppförandet av osäkra kärnkraftsanläggningar.

| AO. | Efter att massiva protester utbröt vände Aleksandr Lukasjenko sig till Ryssland för att få hjälp att säkerställa den belarusiska regimens överlevnad. Lukasjenko försöker rädda sin image och sitt stöd bland folket genom att skapa falska berättelser om yttre hot mot Belarus från utländska aktörer från väst och använda dem för att rättfärdiga den ökade aktiviteten och rörelserna av belarusiska militära styrkor i Hrodnaregionen vid gränsen till Polen och Litauen, vilket utgör ett direkt hot mot EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

AO.

Efter att massiva protester utbröt vände Aleksandr Lukasjenko sig till Ryssland för att få hjälp att säkerställa den belarusiska regimens överlevnad. Lukasjenko försöker rädda sin image och sitt stöd bland folket genom att skapa falska berättelser om yttre hot mot Belarus från utländska aktörer från väst och använda dem för att rättfärdiga den ökade aktiviteten och rörelserna av belarusiska militära styrkor i Hrodnaregionen vid gränsen till Polen och Litauen, vilket utgör ett direkt hot mot EU och dess medlemsstater.

| AP. | Belarus håller tillsammans med det ryska företaget Rosatom på att bygga kärnkraftverket Astravjets på en omotiverad plats endast 20 km från EU:s yttre gräns och 45 km från Litauens huvudstad. Uppförandet av kärnkraftverket Astravjets har åtföljts av bristande respekt för internationella standarder för kärnsäkerhet, allvarliga säkerhetsöverträdelser och allvarliga incidenter, inbegripet fortsatt byggarbete på platsen trots covid-19-utbrottet. Den första reaktorn vid kärnkraftverket Astravjets planerades att tas i drift före presidentvalet i augusti 2020 och innan man till fullo hade genomfört rekommendationerna beträffande de stresstester som utförts av EU:s kärnsäkerhetsmyndigheter. |
| --- | --- |

AP.

Belarus håller tillsammans med det ryska företaget Rosatom på att bygga kärnkraftverket Astravjets på en omotiverad plats endast 20 km från EU:s yttre gräns och 45 km från Litauens huvudstad. Uppförandet av kärnkraftverket Astravjets har åtföljts av bristande respekt för internationella standarder för kärnsäkerhet, allvarliga säkerhetsöverträdelser och allvarliga incidenter, inbegripet fortsatt byggarbete på platsen trots covid-19-utbrottet. Den första reaktorn vid kärnkraftverket Astravjets planerades att tas i drift före presidentvalet i augusti 2020 och innan man till fullo hade genomfört rekommendationerna beträffande de stresstester som utförts av EU:s kärnsäkerhetsmyndigheter.

| AQ. | Den svåra ekonomiska situationen, som kommer att förvärras till följd av de landsomfattande strejkerna och den belarusiska regimens vägran att inleda en nationell dialog med det belarusiska folket, tyder på att Belarus ekonomiska modell har nått sina begränsningar och att landet kan vara på väg in i en övergångsperiod under vilken EU kan spela en nyckelroll för att skapa balans. |
| --- | --- |

AQ.

Den svåra ekonomiska situationen, som kommer att förvärras till följd av de landsomfattande strejkerna och den belarusiska regimens vägran att inleda en nationell dialog med det belarusiska folket, tyder på att Belarus ekonomiska modell har nått sina begränsningar och att landet kan vara på väg in i en övergångsperiod under vilken EU kan spela en nyckelroll för att skapa balans.

| AR. | Engagemanget för det belarusiska civilsamhället har ökat markant, bland annat genom EU-stödda aktiviteter och genom intensifiering av kontakter mellan människor. |
| --- | --- |

AR.

Engagemanget för det belarusiska civilsamhället har ökat markant, bland annat genom EU-stödda aktiviteter och genom intensifiering av kontakter mellan människor.

| 1. | Europaparlamentet rekommenderar rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik |
| --- | --- |

1.

Situationen efter valet i Belarus

| a) | att ge sitt starka stöd till EU:s och dess medlemsstaters beslut att inte erkänna de förfalskade valresultat som tillkännagavs av den belarusiska centrala valnämnden, på grund av omfattande tvivel kring rättvisan i valet, och att inte erkänna Aleksandr Lukasjenko som landets legitima president när hans nuvarande mandatperiod löper ut senast den 5 november 2020, att fördöma Aleksandr Lukasjenkos tilltag att utropa sig själv till Belarus president genom en illegitim invigningsceremoni som hölls i hemlighet den 23 september 2020, att uppmana honom att respektera det belarusiska folkets vilja och fredligt avgå, att uppmana samtliga medlemsstater att fördöma valfusket, förtrycket av oppositionen och det civila samhället, inskränkningarna av de mänskliga rättigheterna, yttrande- och mediefriheten samt brotten mot grundläggande demokratiska värden och rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

a)

att ge sitt starka stöd till EU:s och dess medlemsstaters beslut att inte erkänna de förfalskade valresultat som tillkännagavs av den belarusiska centrala valnämnden, på grund av omfattande tvivel kring rättvisan i valet, och att inte erkänna Aleksandr Lukasjenko som landets legitima president när hans nuvarande mandatperiod löper ut senast den 5 november 2020, att fördöma Aleksandr Lukasjenkos tilltag att utropa sig själv till Belarus president genom en illegitim invigningsceremoni som hölls i hemlighet den 23 september 2020, att uppmana honom att respektera det belarusiska folkets vilja och fredligt avgå, att uppmana samtliga medlemsstater att fördöma valfusket, förtrycket av oppositionen och det civila samhället, inskränkningarna av de mänskliga rättigheterna, yttrande- och mediefriheten samt brotten mot grundläggande demokratiska värden och rättsstatsprincipen,

| b) | att insistera på att denna utveckling kommer att ha en negativ inverkan på förbindelserna mellan EU och Belarus, |
| --- | --- |

b)

att insistera på att denna utveckling kommer att ha en negativ inverkan på förbindelserna mellan EU och Belarus,

| c) | att otvetydigt stödja det belarusiska folket i deras legitima krav på ett nytt, fritt och rättvist val, som måste hållas så snart som möjligt under övervakning av OSSE och oberoende internationella observatörer, att betona behovet av en fredlig och demokratisk lösning på den nuvarande krisen, understödd av oberoende och fria medier och ett starkt civilsamhälle, |
| --- | --- |

c)

att otvetydigt stödja det belarusiska folket i deras legitima krav på ett nytt, fritt och rättvist val, som måste hållas så snart som möjligt under övervakning av OSSE och oberoende internationella observatörer, att betona behovet av en fredlig och demokratisk lösning på den nuvarande krisen, understödd av oberoende och fria medier och ett starkt civilsamhälle,

| d) | att insistera på att valprocesserna i Belarus till fullo ska följa internationell standard, OSSE:s rekommendationer och Venedigkommissionens yttranden, och att begära att vallagstiftningen i republiken Belarus ändras så att den inkluderar omfattande rättssäkerhetsgarantier och rättsliga skyddsåtgärder som främjar inklusivitet, integritet och transparens under alla delar av valprocessen, och framför allt inför tydliga och rimliga kriterier och mekanismer för kandidatregistrering och signaturverifiering, säkerställer inkludering av företrädare för alla aktörer i valprocessen i valnämnder och ger alla deltagare jämlik tillgång till medierna, |
| --- | --- |

d)

att insistera på att valprocesserna i Belarus till fullo ska följa internationell standard, OSSE:s rekommendationer och Venedigkommissionens yttranden, och att begära att vallagstiftningen i republiken Belarus ändras så att den inkluderar omfattande rättssäkerhetsgarantier och rättsliga skyddsåtgärder som främjar inklusivitet, integritet och transparens under alla delar av valprocessen, och framför allt inför tydliga och rimliga kriterier och mekanismer för kandidatregistrering och signaturverifiering, säkerställer inkludering av företrädare för alla aktörer i valprocessen i valnämnder och ger alla deltagare jämlik tillgång till medierna,

| e) | att begära att ett fritt och rättvist val äger rum före en transparent och inkluderande konstitutionell reformprocess, med förbehåll för ett offentligt samråd med alla berörda parter i det belarusiska samhället, som en avgörande möjlighet till verkliga förändringar, bland annat när det gäller grundläggande medborgerliga fri- och rättigheter, som skulle komma till rätta med svagheterna i det nuvarande politiska systemet, säkerställa en transparent och pluralistisk valprocess och göra det möjligt för det belarusiska folket att representeras i ett demokratiskt valt parlament och delta aktivt i det politiska livet och de politiska processerna, |
| --- | --- |

e)

att begära att ett fritt och rättvist val äger rum före en transparent och inkluderande konstitutionell reformprocess, med förbehåll för ett offentligt samråd med alla berörda parter i det belarusiska samhället, som en avgörande möjlighet till verkliga förändringar, bland annat när det gäller grundläggande medborgerliga fri- och rättigheter, som skulle komma till rätta med svagheterna i det nuvarande politiska systemet, säkerställa en transparent och pluralistisk valprocess och göra det möjligt för det belarusiska folket att representeras i ett demokratiskt valt parlament och delta aktivt i det politiska livet och de politiska processerna,

| f) | att uppmana myndigheterna att öka öppenheten, avskaffa de godtyckliga hinder som har gjort att inget nytt politiskt parti har registrerats i Belarus sedan 2000 och göra det möjligt att registrera politiska partier, religiösa organisationer, organisationer i det civila samhället och oberoende fackföreningar samt sätta stopp för de restriktioner som tillämpas på etablerade organisationer och förföljelsen av regimens politiska motståndare, |
| --- | --- |

f)

att uppmana myndigheterna att öka öppenheten, avskaffa de godtyckliga hinder som har gjort att inget nytt politiskt parti har registrerats i Belarus sedan 2000 och göra det möjligt att registrera politiska partier, religiösa organisationer, organisationer i det civila samhället och oberoende fackföreningar samt sätta stopp för de restriktioner som tillämpas på etablerade organisationer och förföljelsen av regimens politiska motståndare,

| g) | att konstatera att Svjatlana Tsichanouskaja, som enligt de oberoende sociologiska undersökningarna fick mer än hälften av rösterna i 2020 års presidentval, i det belarusiska folkets ögon är deras valda president, |
| --- | --- |

g)

att konstatera att Svjatlana Tsichanouskaja, som enligt de oberoende sociologiska undersökningarna fick mer än hälften av rösterna i 2020 års presidentval, i det belarusiska folkets ögon är deras valda president,

| h) | att erkänna det samordningsråd som Svjatlana Tsichanouskaja tog initiativ till som folkets legitima representant med krav på demokratisk förändring och frihet i Belarus och att insistera på att den belarusiska regimen inleder en dialog med detta, att djupt beklaga förföljelsen av medlemmarna i samordningsrådet och att kräva att alla rättsliga åtgärder som myndigheterna vidtagit mot dem läggs ned och att alla som gripits och frihetsberövats friges, |
| --- | --- |

h)

att erkänna det samordningsråd som Svjatlana Tsichanouskaja tog initiativ till som folkets legitima representant med krav på demokratisk förändring och frihet i Belarus och att insistera på att den belarusiska regimen inleder en dialog med detta, att djupt beklaga förföljelsen av medlemmarna i samordningsrådet och att kräva att alla rättsliga åtgärder som myndigheterna vidtagit mot dem läggs ned och att alla som gripits och frihetsberövats friges,

| i) | att understödja samordningsrådets ansträngningar för ett fredligt och demokratiskt maktöverlämnande som resultat av en inkluderande nationell dialog mellan den belarusiska regeringen och oppositionen/civilsamhället/samordningsrådet, inklusive företrädare för kyrkorna som respekterade och neutrala medlare, att bidra med allt nödvändigt stöd för att stärka samordningsrådets organisation och funktion, |
| --- | --- |

i)

att understödja samordningsrådets ansträngningar för ett fredligt och demokratiskt maktöverlämnande som resultat av en inkluderande nationell dialog mellan den belarusiska regeringen och oppositionen/civilsamhället/samordningsrådet, inklusive företrädare för kyrkorna som respekterade och neutrala medlare, att bidra med allt nödvändigt stöd för att stärka samordningsrådets organisation och funktion,

| j) | att uppmuntra och stödja inrättandet av ett oberoende centrum för ett demokratiskt Belarus, i Bryssel, bland andra huvudstäder, i syfte att sprida information och verksamhet som rör demokratiska processer i Belarus, |
| --- | --- |

j)

att uppmuntra och stödja inrättandet av ett oberoende centrum för ett demokratiskt Belarus, i Bryssel, bland andra huvudstäder, i syfte att sprida information och verksamhet som rör demokratiska processer i Belarus,

| k) | att insistera på att Aleksandr Lukasjenko accepterar erbjudandet från OSSE:s nuvarande och tillträdande ordförande att underlätta en nationell dialog för att lösa den politiska krisen och den spända situationen i landet, och att se till att EU bidrar med konkret hjälp till OSSE för dess förslag att inta en medlarroll, |
| --- | --- |

k)

att insistera på att Aleksandr Lukasjenko accepterar erbjudandet från OSSE:s nuvarande och tillträdande ordförande att underlätta en nationell dialog för att lösa den politiska krisen och den spända situationen i landet, och att se till att EU bidrar med konkret hjälp till OSSE för dess förslag att inta en medlarroll,

| l) | att kräva ett omedelbart upphörande av våldet, det grymma förtrycket, tortyren och tillslagen mot fredliga demonstranter, att fördöma sådana uttalanden som det som utfärdades den 12 oktober 2020 av Belarus inrikesministerium med hot om att använda särskild utrustning och dödliga vapen mot fredliga demonstranter, att begära en fullständig utredning av EU/det internationella samfundet om de brott som begåtts mot det belarusiska folket av de brottsbekämpande myndigheterna i Lukasjenkoregimen och att myndigheterna ska ge alla offer för människorättskränkningar tillgång till rättvisa och säkerställa deras rätt till ett effektivt rättsmedel, |
| --- | --- |

l)

att kräva ett omedelbart upphörande av våldet, det grymma förtrycket, tortyren och tillslagen mot fredliga demonstranter, att fördöma sådana uttalanden som det som utfärdades den 12 oktober 2020 av Belarus inrikesministerium med hot om att använda särskild utrustning och dödliga vapen mot fredliga demonstranter, att begära en fullständig utredning av EU/det internationella samfundet om de brott som begåtts mot det belarusiska folket av de brottsbekämpande myndigheterna i Lukasjenkoregimen och att myndigheterna ska ge alla offer för människorättskränkningar tillgång till rättvisa och säkerställa deras rätt till ett effektivt rättsmedel,

| m) | att se över och uppdatera bilaga III till rådets förordning (EG) nr 765/2006 av den 18 maj 2006 (8) om restriktiva åtgärder mot Vitryssland, som innehåller förteckningen över utrustning som kan användas för internt förtryck i Belarus, bland annat genom ett tillägg av övervakningsdrönare till den förteckningen, |
| --- | --- |

m)

att se över och uppdatera bilaga III till rådets förordning (EG) nr 765/2006 av den 18 maj 2006 (8) om restriktiva åtgärder mot Vitryssland, som innehåller förteckningen över utrustning som kan användas för internt förtryck i Belarus, bland annat genom ett tillägg av övervakningsdrönare till den förteckningen,

| n) | att fördöma den belarusiska regimens taktik att upplösa samordningsrådet genom att hota dess medlemmar och utvisa dem, tillsammans med politiker och aktivister i oppositionen, från Belarus för att hålla dem på avstånd från de interna politiska processerna, |
| --- | --- |

n)

att fördöma den belarusiska regimens taktik att upplösa samordningsrådet genom att hota dess medlemmar och utvisa dem, tillsammans med politiker och aktivister i oppositionen, från Belarus för att hålla dem på avstånd från de interna politiska processerna,

| o) | att uppmana Belarus att omedelbart och ovillkorligt frige och lägga ned alla åtal mot alla politiska fångar och medlemmar av det civila samhället, journalister och andra som godtyckligt frihetsberövats före, under och efter valkampanjen, att kräva ett fullständigt återupprättande av och respekt för mänskliga fri- och rättigheter, inklusive pressfrihet, mötesfrihet och andra politiska och medborgerliga friheter i Belarus, |
| --- | --- |

o)

att uppmana Belarus att omedelbart och ovillkorligt frige och lägga ned alla åtal mot alla politiska fångar och medlemmar av det civila samhället, journalister och andra som godtyckligt frihetsberövats före, under och efter valkampanjen, att kräva ett fullständigt återupprättande av och respekt för mänskliga fri- och rättigheter, inklusive pressfrihet, mötesfrihet och andra politiska och medborgerliga friheter i Belarus,

| p) | att berömma de aktioner som vidtagits av arbetare vid flera fabriker och institutioner runt om i landet som anslöt sig till protesterna på olika sätt, bland annat genom att strejka, och att ge nödvändigt stöd till dem som bestraffats av regimen för att ha utövat sina demokratiska rättigheter, |
| --- | --- |

p)

att berömma de aktioner som vidtagits av arbetare vid flera fabriker och institutioner runt om i landet som anslöt sig till protesterna på olika sätt, bland annat genom att strejka, och att ge nödvändigt stöd till dem som bestraffats av regimen för att ha utövat sina demokratiska rättigheter,

| q) | att ta itu med de problem som de oberoende fackföreningarna ställs inför, bland annat nekad registrering, politiskt motiverade åtal av deras ledare och påtvingat medlemskap för nyanställda i de statskontrollerade fackföreningarna, |
| --- | --- |

q)

att ta itu med de problem som de oberoende fackföreningarna ställs inför, bland annat nekad registrering, politiskt motiverade åtal av deras ledare och påtvingat medlemskap för nyanställda i de statskontrollerade fackföreningarna,

| r) | att fortsätta att vara vaksam när det gäller gripanden och försvinnanden av och trakasserier mot kandidater, demonstranter, aktivister och oberoende journalister, och att följa upp sådana fall med myndigheterna i Belarus, |
| --- | --- |

r)

att fortsätta att vara vaksam när det gäller gripanden och försvinnanden av och trakasserier mot kandidater, demonstranter, aktivister och oberoende journalister, och att följa upp sådana fall med myndigheterna i Belarus,

| s) | att fortsätta att noga följa fallen av gripanden och försvinnanden i Belarus, att uppmärksamma de belarusiska myndigheterna på dessa fall och att kräva att de vidtar riktiga och omedelbara åtgärder, att inleda ett riktat EU-stödprogram för att hjälpa offer för politiskt förtryck och polisvåld, i synnerhet med tillgång till juridiskt ombud, materiell och medicinsk hjälp samt rehabilitering, |
| --- | --- |

s)

att fortsätta att noga följa fallen av gripanden och försvinnanden i Belarus, att uppmärksamma de belarusiska myndigheterna på dessa fall och att kräva att de vidtar riktiga och omedelbara åtgärder, att inleda ett riktat EU-stödprogram för att hjälpa offer för politiskt förtryck och polisvåld, i synnerhet med tillgång till juridiskt ombud, materiell och medicinsk hjälp samt rehabilitering,

| t) | att insistera på en oberoende och faktisk utredning av de protestrelaterade dödsfallen rörande Aljaksandr Tarajkouski, Aljaksandr Vichor, Artsjom Parukou, Henadz Sjutau och Kanstantsin Sjysjmakou samt morden på oppositionspolitikerna Juryj Zacharenko, Anatolyj Krasovskyj och Viktor Hontjar, som ägde rum 1999, liksom av journalisten Dmitryj Zavadskis öde 2000, |
| --- | --- |

t)

att insistera på en oberoende och faktisk utredning av de protestrelaterade dödsfallen rörande Aljaksandr Tarajkouski, Aljaksandr Vichor, Artsjom Parukou, Henadz Sjutau och Kanstantsin Sjysjmakou samt morden på oppositionspolitikerna Juryj Zacharenko, Anatolyj Krasovskyj och Viktor Hontjar, som ägde rum 1999, liksom av journalisten Dmitryj Zavadskis öde 2000,

| u) | att uppmana Belarus att i sin strafflag införa en specifik definition av tortyr i linje med internationella människorättsnormer och att säkerställa att tortyr bestraffas med påföljder, liksom lagstiftningsändringar för att kriminalisera påtvingat försvinnande, |
| --- | --- |

u)

att uppmana Belarus att i sin strafflag införa en specifik definition av tortyr i linje med internationella människorättsnormer och att säkerställa att tortyr bestraffas med påföljder, liksom lagstiftningsändringar för att kriminalisera påtvingat försvinnande,

| v) | att uppmana myndigheterna att förbättra tillgången och tillgängligheten till samt kvaliteten på hälso- och sjukvården i fängelser, i synnerhet med tanke på covid-19-pandemin, liksom sjukvårdspersonalens arbetsvillkor, mot bakgrund av rapporter om att polisen hindrar hjälp till skadade demonstranter och griper sjukvårdspersonal, |
| --- | --- |

v)

att uppmana myndigheterna att förbättra tillgången och tillgängligheten till samt kvaliteten på hälso- och sjukvården i fängelser, i synnerhet med tanke på covid-19-pandemin, liksom sjukvårdspersonalens arbetsvillkor, mot bakgrund av rapporter om att polisen hindrar hjälp till skadade demonstranter och griper sjukvårdspersonal,

| w) | att genomföra de sanktioner som EU:s utrikesministrar och Europeiska rådet enats om, så snart som möjligt och i meningsfull samordning med internationella partner, |
| --- | --- |

w)

att genomföra de sanktioner som EU:s utrikesministrar och Europeiska rådet enats om, så snart som möjligt och i meningsfull samordning med internationella partner,

| x) | att utvidga sanktionerna genom att utöka gruppen av personer så att den omfattar Aleksandr Lukasjenko och ett betydande antal tjänstemän på hög och medelhög nivå, liksom medlemmar av den centrala valnämnden som är ansvariga för eller har bidragit till förfalskningen av resultatet av presidentvalet i Belarus och är ansvariga för eller har bidragit till kränkningar av medborgerliga och mänskliga rättigheter; denna lista bör tillämpas av EU som helhet och kontinuerligt uppdateras och utökas i enlighet med nivån på de brott som Lukasjenkoregimen begår, |
| --- | --- |

x)

att utvidga sanktionerna genom att utöka gruppen av personer så att den omfattar Aleksandr Lukasjenko och ett betydande antal tjänstemän på hög och medelhög nivå, liksom medlemmar av den centrala valnämnden som är ansvariga för eller har bidragit till förfalskningen av resultatet av presidentvalet i Belarus och är ansvariga för eller har bidragit till kränkningar av medborgerliga och mänskliga rättigheter; denna lista bör tillämpas av EU som helhet och kontinuerligt uppdateras och utökas i enlighet med nivån på de brott som Lukasjenkoregimen begår,

| y) | att införa visumförbud och ekonomiska sanktioner, inklusive frysta tillgångar för regimföreträdare, personer som omfattas av sanktioner och deras familjemedlemmar, |
| --- | --- |

y)

att införa visumförbud och ekonomiska sanktioner, inklusive frysta tillgångar för regimföreträdare, personer som omfattas av sanktioner och deras familjemedlemmar,

| z) | att skyndsamt färdigställa och införa en EU-mekanism för sanktioner för människorättskränkningar som gör det möjligt att tillämpa sanktioner som liknar dem i den amerikanska Magnitskijlagen mot enskilda personer och företag som är inblandade i grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna och som är ansvariga för andra brott, och att tillämpa dem på belarusiska tjänstemän, däribland utredare och domare som handlägger brottmål mot politiska fångar, och andra personer och företag som är inblandade i det våldsamma undertryckandet av fredliga möten för insamling av underskrifter och protester i Belarus genom bland annat tortyr och misshandel av gripna och politiska fångar, |
| --- | --- |

z)

att skyndsamt färdigställa och införa en EU-mekanism för sanktioner för människorättskränkningar som gör det möjligt att tillämpa sanktioner som liknar dem i den amerikanska Magnitskijlagen mot enskilda personer och företag som är inblandade i grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna och som är ansvariga för andra brott, och att tillämpa dem på belarusiska tjänstemän, däribland utredare och domare som handlägger brottmål mot politiska fångar, och andra personer och företag som är inblandade i det våldsamma undertryckandet av fredliga möten för insamling av underskrifter och protester i Belarus genom bland annat tortyr och misshandel av gripna och politiska fångar,

| aa) | att överväga sektorsspecifika sanktioner mot Belarus vilka skulle kunna öka trycket på regimen men inte bör medföra några långsiktiga negativa konsekvenser för befolkningen, |
| --- | --- |

aa)

att överväga sektorsspecifika sanktioner mot Belarus vilka skulle kunna öka trycket på regimen men inte bör medföra några långsiktiga negativa konsekvenser för befolkningen,

| ab) | att engagera sig för Belarus oberoende, suveränitet och territoriella integritet, att kraftfullt förkasta alla former av dold eller öppen extern inblandning från någon tredje stat, inbegripet Ryska federationen, i synnerhet i belarusiska statliga medier och säkerhetsstyrkorna, att framhäva att de belarusiska protesterna är prodemokratiska och inte geopolitiska, att upprepa att Europeiska unionen skulle vara öppen för att vidareutveckla förbindelserna med landet – både bilateralt och inom ramen för det östliga partnerskapet – endast om Belarus uppfyller alla tidigare överenskomna villkor avseende demokrati, rättsstaten, fria och rättvisa val, folkrätten samt de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

ab)

att engagera sig för Belarus oberoende, suveränitet och territoriella integritet, att kraftfullt förkasta alla former av dold eller öppen extern inblandning från någon tredje stat, inbegripet Ryska federationen, i synnerhet i belarusiska statliga medier och säkerhetsstyrkorna, att framhäva att de belarusiska protesterna är prodemokratiska och inte geopolitiska, att upprepa att Europeiska unionen skulle vara öppen för att vidareutveckla förbindelserna med landet – både bilateralt och inom ramen för det östliga partnerskapet – endast om Belarus uppfyller alla tidigare överenskomna villkor avseende demokrati, rättsstaten, fria och rättvisa val, folkrätten samt de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| ac) | att kraftfullt uppmana Ryska federationen att inte vidta några åtgärder som skulle hota Belarus suveränitet och territoriella integritet, att uttrycka oro över att Ryssland använder förhandlingar om fortsatt gas- och oljeförsörjning till Belarus som en metod för politiska påtryckningar, att offentligt nämna och fördöma den hybridinblandning som Ryska federationen utövar på olika sätt, till exempel genom att delegera så kallade medieexperter till belarusiska statliga medier och rådgivare till militära och brottsbekämpande organ, och att avskräcka från fortsatta sådana handlingar, att varna för alla försök att militarisera situationen och provocera fram spänningar med grannländerna, |
| --- | --- |

ac)

att kraftfullt uppmana Ryska federationen att inte vidta några åtgärder som skulle hota Belarus suveränitet och territoriella integritet, att uttrycka oro över att Ryssland använder förhandlingar om fortsatt gas- och oljeförsörjning till Belarus som en metod för politiska påtryckningar, att offentligt nämna och fördöma den hybridinblandning som Ryska federationen utövar på olika sätt, till exempel genom att delegera så kallade medieexperter till belarusiska statliga medier och rådgivare till militära och brottsbekämpande organ, och att avskräcka från fortsatta sådana handlingar, att varna för alla försök att militarisera situationen och provocera fram spänningar med grannländerna,

| ad) | att fördöma att Belarus åtalat Svjatlana Tsichanouskaja för att hon påstås ha kommit med offentliga uppmaningar om att skada landets säkerhet och gripa makten, och att fördöma Ryska federationens beslut att föra upp henne på den mellanstatliga förteckningen över efterlysta personer, |
| --- | --- |

ad)

att fördöma att Belarus åtalat Svjatlana Tsichanouskaja för att hon påstås ha kommit med offentliga uppmaningar om att skada landets säkerhet och gripa makten, och att fördöma Ryska federationens beslut att föra upp henne på den mellanstatliga förteckningen över efterlysta personer,

| ae) | att betona att de belarusiska väpnade styrkornas militärövning i slutet av augusti 2020 vid gränsen till Litauen och Polen, som följdes av en fientlig och vilseledande informationskampanj, i onödan har ökat spänningen och misstron, |
| --- | --- |

ae)

att betona att de belarusiska väpnade styrkornas militärövning i slutet av augusti 2020 vid gränsen till Litauen och Polen, som följdes av en fientlig och vilseledande informationskampanj, i onödan har ökat spänningen och misstron,

| af) | att erkänna att den politik för kritiskt engagemang som fördes före det riggade presidentvalet den 9 augusti 2020 visserligen har lett till viss utveckling i de bilaterala förbindelserna, men att framstegen på de centrala områdena demokrati, rättsstatlighet, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter – inbegripet yttrandefrihet, mediefrihet och arbetstagarrättigheter – samt det civila samhället gick om intet under och efter detta val, att den socioekonomiska situationen kännetecknas av låga hushållsinkomster och hög arbetslöshet och att ekonomin stagnerar och kraftigt påverkas av statsägda företag och korruption, att, nu när EU antar en mer skräddarsydd strategi för det östliga partnerskapet och inleder en fullständig översyn av förbindelserna mellan EU och Belarus, överväga att tillämpa principen ”mindre för mindre” om situationen för de mänskliga rättigheterna försämras ytterligare, vilket inte bör påverka engagemanget för och stödet till det civila samhället, människorättsförsvarare, oberoende medier och det belarusiska folket, eftersom det politiska, ekonomiska, tekniska och informationsrelaterade stödet i stället behöver stärkas ytterligare för att följa principen ”mer för mer” och ett större deltagande av det civila samhället i initiativ och projekt i Belarus som stöds av EU, andra internationella organisationer och enskilda länder behöver uppmuntras, |
| --- | --- |

af)

att erkänna att den politik för kritiskt engagemang som fördes före det riggade presidentvalet den 9 augusti 2020 visserligen har lett till viss utveckling i de bilaterala förbindelserna, men att framstegen på de centrala områdena demokrati, rättsstatlighet, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter – inbegripet yttrandefrihet, mediefrihet och arbetstagarrättigheter – samt det civila samhället gick om intet under och efter detta val, att den socioekonomiska situationen kännetecknas av låga hushållsinkomster och hög arbetslöshet och att ekonomin stagnerar och kraftigt påverkas av statsägda företag och korruption, att, nu när EU antar en mer skräddarsydd strategi för det östliga partnerskapet och inleder en fullständig översyn av förbindelserna mellan EU och Belarus, överväga att tillämpa principen ”mindre för mindre” om situationen för de mänskliga rättigheterna försämras ytterligare, vilket inte bör påverka engagemanget för och stödet till det civila samhället, människorättsförsvarare, oberoende medier och det belarusiska folket, eftersom det politiska, ekonomiska, tekniska och informationsrelaterade stödet i stället behöver stärkas ytterligare för att följa principen ”mer för mer” och ett större deltagande av det civila samhället i initiativ och projekt i Belarus som stöds av EU, andra internationella organisationer och enskilda länder behöver uppmuntras,

| ag) | att förbereda en omfattande översyn av sin politik gentemot Belarus, med särskild inriktning på EU:s stöd till det civila samhället och det belarusiska folket, med beaktande av olika scenarier för utvecklingen i landet, och att avbryta förhandlingarna om prioriteringarna för partnerskapet mellan EU och Belarus till dess att ett fritt och rättvist presidentval äger rum i Belarus, att insistera på att EU behöver vara enat och bestämt i sin reaktion på situationen i Belarus efter presidentvalet, |
| --- | --- |

ag)

att förbereda en omfattande översyn av sin politik gentemot Belarus, med särskild inriktning på EU:s stöd till det civila samhället och det belarusiska folket, med beaktande av olika scenarier för utvecklingen i landet, och att avbryta förhandlingarna om prioriteringarna för partnerskapet mellan EU och Belarus till dess att ett fritt och rättvist presidentval äger rum i Belarus, att insistera på att EU behöver vara enat och bestämt i sin reaktion på situationen i Belarus efter presidentvalet,

| ah) | at välkomna uttalandet från rådet (utrikes frågor) av den 12 oktober 2020, där man uttryckte EU:s beredvillighet att stödja en fredlig övergång till demokrati och att använda en rad olika instrument i linje med det östliga partnerskapet, inbegripet lanseringen av en övergripande plan för ekonomiskt stöd |
| --- | --- |

ah)

at välkomna uttalandet från rådet (utrikes frågor) av den 12 oktober 2020, där man uttryckte EU:s beredvillighet att stödja en fredlig övergång till demokrati och att använda en rad olika instrument i linje med det östliga partnerskapet, inbegripet lanseringen av en övergripande plan för ekonomiskt stöd

| ai) | att stödja initiativet att inrätta ett högnivåuppdrag för Belarus bestående av tidigare stats- och regeringschefer, vars uppgift bör vara att bidra till att sätta stopp för våldet, ge stöd till att frige politiska fångar och gripna samt utforska alla vägar på nationell och internationell nivå för att skapa en gynnsam miljö för en inkluderande politisk dialog i Belarus, |
| --- | --- |

ai)

att stödja initiativet att inrätta ett högnivåuppdrag för Belarus bestående av tidigare stats- och regeringschefer, vars uppgift bör vara att bidra till att sätta stopp för våldet, ge stöd till att frige politiska fångar och gripna samt utforska alla vägar på nationell och internationell nivå för att skapa en gynnsam miljö för en inkluderande politisk dialog i Belarus,

| aj) | att fördöma de belarusiska myndigheternas åtgärder mot de litauiska och polska ambassaderna i Minsk, närmare bestämt deras krav på att Litauens och Polens ambassadörer ska återkallas och deras ambassaders diplomatiska personal minskas, att säkerställa ett samordnat och enat svar från EU:s medlemsstater, att i detta sammanhang välkomna de solidariska gester som uttryckts av de medlemsstater som beslutade att återkalla sina egna ambassadörer för konsultationer, |
| --- | --- |

aj)

att fördöma de belarusiska myndigheternas åtgärder mot de litauiska och polska ambassaderna i Minsk, närmare bestämt deras krav på att Litauens och Polens ambassadörer ska återkallas och deras ambassaders diplomatiska personal minskas, att säkerställa ett samordnat och enat svar från EU:s medlemsstater, att i detta sammanhang välkomna de solidariska gester som uttryckts av de medlemsstater som beslutade att återkalla sina egna ambassadörer för konsultationer,

| ak) | att erbjuda alternativet ett förstärkt och mycket närmare samarbete med Belarus som också inbegriper ett avsevärt ökat ekonomiskt och tekniskt åtagande från EU:s sida om demokratiska förändringar, inklusive ett nytt val, skulle bli verklighet, |
| --- | --- |

ak)

att erbjuda alternativet ett förstärkt och mycket närmare samarbete med Belarus som också inbegriper ett avsevärt ökat ekonomiskt och tekniskt åtagande från EU:s sida om demokratiska förändringar, inklusive ett nytt val, skulle bli verklighet,

| al) | att utveckla ett omfattande program för Belarus efter det nya presidentvalet och anordna en givarkonferens för det demokratiska Belarus, som skulle föra samman internationella finansinstitut, G7-länderna, EU:s medlemsstater och institutioner samt andra som är villiga att göra utfästelser om ett finansieringspaket på flera miljarder euro för att stödja framtida reformansträngningar och en omstrukturering av ekonomin, |
| --- | --- |

al)

att utveckla ett omfattande program för Belarus efter det nya presidentvalet och anordna en givarkonferens för det demokratiska Belarus, som skulle föra samman internationella finansinstitut, G7-länderna, EU:s medlemsstater och institutioner samt andra som är villiga att göra utfästelser om ett finansieringspaket på flera miljarder euro för att stödja framtida reformansträngningar och en omstrukturering av ekonomin,

| am) | att omedelbart upphöra med alla utbetalningar av ekonomiskt stöd från EU till de illegitima belarusiska myndigheterna och att undvika att ge finansiering till regeringen och statligt kontrollerade projekt, inklusive projekten för partnersamverkan och gränsöverskridande samarbete, och att slussa bistånd eller finansiering som öronmärkts för det civila samhället genom dessa enheter, att fastställa tydliga villkor för att garantera att ekonomiskt stöd från EU till Belarus inte hamnar hos företrädare för regimen eller används för att legitimera regimens handlingar, såvida inte regimen upphör med allt förtryck, öppnar upp för dialog med medborgarna och tillåter ett nytt, fritt och rättvist val, |
| --- | --- |

am)

att omedelbart upphöra med alla utbetalningar av ekonomiskt stöd från EU till de illegitima belarusiska myndigheterna och att undvika att ge finansiering till regeringen och statligt kontrollerade projekt, inklusive projekten för partnersamverkan och gränsöverskridande samarbete, och att slussa bistånd eller finansiering som öronmärkts för det civila samhället genom dessa enheter, att fastställa tydliga villkor för att garantera att ekonomiskt stöd från EU till Belarus inte hamnar hos företrädare för regimen eller används för att legitimera regimens handlingar, såvida inte regimen upphör med allt förtryck, öppnar upp för dialog med medborgarna och tillåter ett nytt, fritt och rättvist val,

| an) | att se till att det ytterligare stödet på 53 miljoner EUR möter det belarusiska folkets behov och därmed, utöver den covid-19-relaterade nödhjälpen, omfattar medicinsk behandling av belarusier som skadats och traumatiserats till följd av de brutala tillslagen mot demonstranter, och för de allvarligaste fallen underlättande av och stöd till behandling och återhämtning i EU-medlemsstater, att uttrycka sitt stöd för organisationer och aktivister i det civila samhället, inbegripet sådana som är verksamma i exil, för att göra det möjligt för organisationer och advokater att erbjuda juridiska tjänster åt den belarusiska regimens offer, för dokumentation och utredning av människorättskränkningarna, för de belarusiska arbetare som strejkar och de oberoende fackföreningarna samt för oberoende medier och undersökande journalistik, |
| --- | --- |

an)

att se till att det ytterligare stödet på 53 miljoner EUR möter det belarusiska folkets behov och därmed, utöver den covid-19-relaterade nödhjälpen, omfattar medicinsk behandling av belarusier som skadats och traumatiserats till följd av de brutala tillslagen mot demonstranter, och för de allvarligaste fallen underlättande av och stöd till behandling och återhämtning i EU-medlemsstater, att uttrycka sitt stöd för organisationer och aktivister i det civila samhället, inbegripet sådana som är verksamma i exil, för att göra det möjligt för organisationer och advokater att erbjuda juridiska tjänster åt den belarusiska regimens offer, för dokumentation och utredning av människorättskränkningarna, för de belarusiska arbetare som strejkar och de oberoende fackföreningarna samt för oberoende medier och undersökande journalistik,

| ao) | att utarbeta en strategi för fördelning av EU-medel i samarbete med det civila samhället och demokratiska företrädare för det belarusiska folket, EU samt internationella organisationer och institutioner i det civila samhället med erfarenhet av att arbeta med Belarus, |
| --- | --- |

ao)

att utarbeta en strategi för fördelning av EU-medel i samarbete med det civila samhället och demokratiska företrädare för det belarusiska folket, EU samt internationella organisationer och institutioner i det civila samhället med erfarenhet av att arbeta med Belarus,

| ap) | att insistera på att stödprogram som genomförs via EIB, EBRD, Världsbanken, FN och andra internationella organisationer också måste villkoras med att situationen för mänskliga rättigheter och demokrati förbättras och att internationella standarder för kärnsäkerhet uppfylls, att notera och ta itu med situationen att de program som genomförs i samarbete mellan dessa internationella organisationer och statliga strukturer i Belarus för närvarande vanligtvis inte inbegriper oberoende aktörer i de styrande organen, vilket inte bara leder till att programmen endast får tvivelaktiga resultat, utan också bidrar till att organisationer i det civila samhället trängs undan från strukturen för samarbete med EU av de statsägda offentliga organisationerna (statligt organiserade icke-statliga organisationer, s.k. GONGO), |
| --- | --- |

ap)

att insistera på att stödprogram som genomförs via EIB, EBRD, Världsbanken, FN och andra internationella organisationer också måste villkoras med att situationen för mänskliga rättigheter och demokrati förbättras och att internationella standarder för kärnsäkerhet uppfylls, att notera och ta itu med situationen att de program som genomförs i samarbete mellan dessa internationella organisationer och statliga strukturer i Belarus för närvarande vanligtvis inte inbegriper oberoende aktörer i de styrande organen, vilket inte bara leder till att programmen endast får tvivelaktiga resultat, utan också bidrar till att organisationer i det civila samhället trängs undan från strukturen för samarbete med EU av de statsägda offentliga organisationerna (statligt organiserade icke-statliga organisationer, s.k. GONGO),

| aq) | att välkomna de många solidaritetshandlingarna med det belarusiska folket, däribland insamlings- och välgörenhetsaktioner och humanitär hjälp, att i detta avseende fördöma stoppandet av den transport av humanitärt stöd som anordnades av ”NSZZ Solidarnosc”, |
| --- | --- |

aq)

att välkomna de många solidaritetshandlingarna med det belarusiska folket, däribland insamlings- och välgörenhetsaktioner och humanitär hjälp, att i detta avseende fördöma stoppandet av den transport av humanitärt stöd som anordnades av ”NSZZ Solidarnosc”,

| ar) | att stödja det arbete som utförs av europeiska politiska stiftelser för att stärka medborgarnas utveckling och roll i samhällsutformningen och stärka framtida politiska ledare i Belarus, |
| --- | --- |

ar)

att stödja det arbete som utförs av europeiska politiska stiftelser för att stärka medborgarnas utveckling och roll i samhällsutformningen och stärka framtida politiska ledare i Belarus,

| as) | att påminna de belarusiska myndigheterna om att EU reagerade snabbt och svarade på landets brådskande behov under covid-19-pandemin och mobiliserade över 60 miljoner EUR för att hjälpa till att tillgodose omedelbara behov, såsom stöd till hälso- och sjukvårdssektorn och sårbara grupper, liksom kortsiktiga behov, till stöd för social och ekonomisk återhämtning, |
| --- | --- |

as)

att påminna de belarusiska myndigheterna om att EU reagerade snabbt och svarade på landets brådskande behov under covid-19-pandemin och mobiliserade över 60 miljoner EUR för att hjälpa till att tillgodose omedelbara behov, såsom stöd till hälso- och sjukvårdssektorn och sårbara grupper, liksom kortsiktiga behov, till stöd för social och ekonomisk återhämtning,

| at) | att insistera på att eventuellt framtida makroekonomiskt stöd från EU för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin är avhängigt av strikta politiska och ekonomiska kriterier, särskilt sådana som är kopplade till demokrati och mänskliga rättigheter, i synnerhet att upphöra med det politiska förtrycket och att frige alla politiska fångar, att notera de farhågor om kärnsäkerhet som vissa EU-medlemsstater gett uttryck för och de hot som det militära samarbetet mellan Belarus och Ryssland utgör, och att insistera på att lämpliga åtgärder måste vidtas för att bekämpa viruset och skydda befolkningen, |
| --- | --- |

at)

att insistera på att eventuellt framtida makroekonomiskt stöd från EU för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin är avhängigt av strikta politiska och ekonomiska kriterier, särskilt sådana som är kopplade till demokrati och mänskliga rättigheter, i synnerhet att upphöra med det politiska förtrycket och att frige alla politiska fångar, att notera de farhågor om kärnsäkerhet som vissa EU-medlemsstater gett uttryck för och de hot som det militära samarbetet mellan Belarus och Ryssland utgör, och att insistera på att lämpliga åtgärder måste vidtas för att bekämpa viruset och skydda befolkningen,

| au) | att insistera på att sådant stöd måste övervakas noga för att förebygga missbruk av EU-medel som att bekosta experimentella mediciner eller vacciner, |
| --- | --- |

au)

att insistera på att sådant stöd måste övervakas noga för att förebygga missbruk av EU-medel som att bekosta experimentella mediciner eller vacciner,

| av) | att betona behovet att bemöta den belarusiska regimens försök att sprida desinformation genom att framställa stöd från EU som stöd till regimen, att uttrycka oro över spridningen av falska nyheter och desinformation i Belarus under covid-19-pandemin, och att uppmuntra både de belarusiska myndigheterna och EU att utveckla specifika program för att bekämpa desinformation och propaganda, |
| --- | --- |

av)

att betona behovet att bemöta den belarusiska regimens försök att sprida desinformation genom att framställa stöd från EU som stöd till regimen, att uttrycka oro över spridningen av falska nyheter och desinformation i Belarus under covid-19-pandemin, och att uppmuntra både de belarusiska myndigheterna och EU att utveckla specifika program för att bekämpa desinformation och propaganda,

| aw) | att uppmana de belarusiska myndigheterna att offentligt erkänna det hot som covid-19-pandemin utgör, stärka hälso- och sjukvårdssystemet, förse medborgarna med relevant livräddande information och statistik om pandemin på ett transparent och inkluderande sätt, genomföra rekommendationerna från WHO:s expertbesök i Belarus i april 2020, förbättra sjukvårdspersonalens arbetsvillkor och förbättra tillgången och tillgängligheten till samt kvaliteten på hälso- och sjukvården, även i fängelserna, |
| --- | --- |

aw)

att uppmana de belarusiska myndigheterna att offentligt erkänna det hot som covid-19-pandemin utgör, stärka hälso- och sjukvårdssystemet, förse medborgarna med relevant livräddande information och statistik om pandemin på ett transparent och inkluderande sätt, genomföra rekommendationerna från WHO:s expertbesök i Belarus i april 2020, förbättra sjukvårdspersonalens arbetsvillkor och förbättra tillgången och tillgängligheten till samt kvaliteten på hälso- och sjukvården, även i fängelserna,

| ax) | att vidhålla att kärnsäkerheten fortfarande är en mycket angelägen fråga för EU eftersom en olycka skulle kunna få katastrofala följder för hela regionen, att behandla frågan om kärnkraftverket Astravjets skyndsamt eftersom det närmar sig driftsstarten, då den första leveransen av kärnbränsle har mottagits från Ryssland och redan laddats i den första reaktorn, medan ytterligare tekniska förberedelser pågår för att inleda elproduktionen i november 2020, |
| --- | --- |

ax)

att vidhålla att kärnsäkerheten fortfarande är en mycket angelägen fråga för EU eftersom en olycka skulle kunna få katastrofala följder för hela regionen, att behandla frågan om kärnkraftverket Astravjets skyndsamt eftersom det närmar sig driftsstarten, då den första leveransen av kärnbränsle har mottagits från Ryssland och redan laddats i den första reaktorn, medan ytterligare tekniska förberedelser pågår för att inleda elproduktionen i november 2020,

| ay) | att begära att det planerade idrifttagandet av kärnkraftverket i Astravjets ska skjutas upp till dess att internationella kärnsäkerhetsnormer är uppfyllda, obligatoriska offentliga utfrågningar har hållits och den politiska situationen i Belarus har stabiliserats, med tanke på ett antal olösta kärnsäkerhetsproblem som konstaterats under stresstester, avsaknaden av en slutrapport om anläggningens säkerhet, otillräcklig lagringskapacitet för uttjänt kärnbränsle och för energireserver samt den för närvarande instabila situationen i Belarus, som komplicerar reaktionsåtgärderna i händelse av en olycka, som det finns en förhöjd risk för under uppstarten av reaktorn, |
| --- | --- |

ay)

att begära att det planerade idrifttagandet av kärnkraftverket i Astravjets ska skjutas upp till dess att internationella kärnsäkerhetsnormer är uppfyllda, obligatoriska offentliga utfrågningar har hållits och den politiska situationen i Belarus har stabiliserats, med tanke på ett antal olösta kärnsäkerhetsproblem som konstaterats under stresstester, avsaknaden av en slutrapport om anläggningens säkerhet, otillräcklig lagringskapacitet för uttjänt kärnbränsle och för energireserver samt den för närvarande instabila situationen i Belarus, som komplicerar reaktionsåtgärderna i händelse av en olycka, som det finns en förhöjd risk för under uppstarten av reaktorn,

| az) | att uttrycka sin oro över att Belarus inte fullt ut kommer att genomföra rekommendationerna från de stresstester som utförts av EU:s kärnsäkerhetsmyndigheter före idrifttagandet av den första reaktorn i kärnkraftverket Astravjets, och vidare notera att kärnkraftverket uppförs utan säkerställande av en sekundär kontrollreserv som krävs för att kärnkraftverket ska fungera på ett säkert sätt, |
| --- | --- |

az)

att uttrycka sin oro över att Belarus inte fullt ut kommer att genomföra rekommendationerna från de stresstester som utförts av EU:s kärnsäkerhetsmyndigheter före idrifttagandet av den första reaktorn i kärnkraftverket Astravjets, och vidare notera att kärnkraftverket uppförs utan säkerställande av en sekundär kontrollreserv som krävs för att kärnkraftverket ska fungera på ett säkert sätt,

| ba) | att insistera på fullständig respekt för internationella standarder för kärnsäkerhet och miljösäkerhet, ett transparent, inkluderande och konstruktivt samarbete med internationella myndigheter samt tillhandahållande av tillträdes- och övervakningskapacitet för oberoende miljöorganisationer i Belarus när det gäller kärnkraftverket Astravjets, och att koppla genomförandet av dessa till utbetalningen av ekonomiskt stöd från EU, att stödja insatser för att säkerställa europeisk solidaritet i fråga om förbudet mot import av energi från kärnkraftverket Astravjets till EU-marknaden, |
| --- | --- |

ba)

att insistera på fullständig respekt för internationella standarder för kärnsäkerhet och miljösäkerhet, ett transparent, inkluderande och konstruktivt samarbete med internationella myndigheter samt tillhandahållande av tillträdes- och övervakningskapacitet för oberoende miljöorganisationer i Belarus när det gäller kärnkraftverket Astravjets, och att koppla genomförandet av dessa till utbetalningen av ekonomiskt stöd från EU, att stödja insatser för att säkerställa europeisk solidaritet i fråga om förbudet mot import av energi från kärnkraftverket Astravjets till EU-marknaden,

Mänskliga rättigheter och mediefrihet

| bb) | att hylla det belarusiska folket för deras mod och beslutsamhet och kraftfullt stödja deras önskan om demokratisk förändring, social rättvisa och frihet, med principerna om demokrati, rättsstatlighet och mänskliga rättigheter som grunden för sitt lands framtid, för att säkerställa Republiken Belarus frihet, oberoende, suveränitet och välstånd, |
| --- | --- |

bb)

att hylla det belarusiska folket för deras mod och beslutsamhet och kraftfullt stödja deras önskan om demokratisk förändring, social rättvisa och frihet, med principerna om demokrati, rättsstatlighet och mänskliga rättigheter som grunden för sitt lands framtid, för att säkerställa Republiken Belarus frihet, oberoende, suveränitet och välstånd,

| bc) | att insistera på behovet att ändra Republiken Belarus nationella lagstiftning för att säkerställa grundläggande medborgerliga fri- och rättigheter, såsom mötes-, förenings-, yttrande- och åsiktsfrihet samt mediefrihet, och efterlevnad av internationella avtal och OSSE:s riktlinjer om friheten att delta i fredliga sammankomster, att uppmana Belarus att samarbeta fullt ut med FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i landet, inbegripet besök i Belarus, liksom med FN:s kommitté mot tortyr och FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna, för att genomföra reformer som borde ha genomförts för länge sedan för att skydda de mänskliga rättigheterna, stärka demokratin och ta itu med frågan om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning av frihetsberövade personer i Belarus, |
| --- | --- |

bc)

att insistera på behovet att ändra Republiken Belarus nationella lagstiftning för att säkerställa grundläggande medborgerliga fri- och rättigheter, såsom mötes-, förenings-, yttrande- och åsiktsfrihet samt mediefrihet, och efterlevnad av internationella avtal och OSSE:s riktlinjer om friheten att delta i fredliga sammankomster, att uppmana Belarus att samarbeta fullt ut med FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i landet, inbegripet besök i Belarus, liksom med FN:s kommitté mot tortyr och FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna, för att genomföra reformer som borde ha genomförts för länge sedan för att skydda de mänskliga rättigheterna, stärka demokratin och ta itu med frågan om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning av frihetsberövade personer i Belarus,

| bd) | att fördöma den fortsatta tillämpningen av dödsstraffet i Belarus och att fortsätta att arbeta med de belarusiska myndigheterna för ett moratorium som ett första steg mot ett permanent avskaffande och, i väntan på avskaffandet, arbeta för en faktisk rätt att överklaga dödsdomar, att uppmuntra en intensifierad offentlig debatt om avskaffandet av dödsstraffet, för att bana väg för en eventuell folkomröstning om frågan i framtiden, |
| --- | --- |

bd)

att fördöma den fortsatta tillämpningen av dödsstraffet i Belarus och att fortsätta att arbeta med de belarusiska myndigheterna för ett moratorium som ett första steg mot ett permanent avskaffande och, i väntan på avskaffandet, arbeta för en faktisk rätt att överklaga dödsdomar, att uppmuntra en intensifierad offentlig debatt om avskaffandet av dödsstraffet, för att bana väg för en eventuell folkomröstning om frågan i framtiden,

| be) | att fördöma de pågående hoten och förföljelserna mot människorättsförsvarare, oppositionsförträdare, inbegripet presidentkandidater, deras anhängare och familjemedlemmar, fredliga demonstranter, aktivister från det civila samhället, valobservatörer, miljörättsförsvarare, religiösa ledare, idrottare, studerande och forskare samt oberoende journalister och bloggare, särskilt den taktik med försvinnanden och höga böter som myndigheterna tillämpar, att uppmana Belarus att upphöra med detta förtryck och att garantera att dessa personer kan bedriva sin verksamhet utan rädsla för repressalier och fritt från alla begränsningar, att djupt beklaga nedtystandet av och hotelserna mot läkare, sjukvårdspersonal och andra som öppet talade om och varnade för spridningen av covid-19 i Belarus, |
| --- | --- |

be)

att fördöma de pågående hoten och förföljelserna mot människorättsförsvarare, oppositionsförträdare, inbegripet presidentkandidater, deras anhängare och familjemedlemmar, fredliga demonstranter, aktivister från det civila samhället, valobservatörer, miljörättsförsvarare, religiösa ledare, idrottare, studerande och forskare samt oberoende journalister och bloggare, särskilt den taktik med försvinnanden och höga böter som myndigheterna tillämpar, att uppmana Belarus att upphöra med detta förtryck och att garantera att dessa personer kan bedriva sin verksamhet utan rädsla för repressalier och fritt från alla begränsningar, att djupt beklaga nedtystandet av och hotelserna mot läkare, sjukvårdspersonal och andra som öppet talade om och varnade för spridningen av covid-19 i Belarus,

| bf) | att uppmärksamma försöken att avbryta och begränsa verksamheten och tysta rapporteringen från medlemmarna i centrumet för mänskliga rättigheter Vjasna, framför allt Aljaksandr Burakou, Ales Burakou, Raman Kisljak, Uladzimir Vjalitjkin, Alena Masljukova, Andrej Mjadzvedzeu och Siarhej Lacinski, och att uppmana till ett upphörande av gripandet, åtalet och skrämseltaktiken mot dessa personer och deras familjemedlemmar, |
| --- | --- |

bf)

att uppmärksamma försöken att avbryta och begränsa verksamheten och tysta rapporteringen från medlemmarna i centrumet för mänskliga rättigheter Vjasna, framför allt Aljaksandr Burakou, Ales Burakou, Raman Kisljak, Uladzimir Vjalitjkin, Alena Masljukova, Andrej Mjadzvedzeu och Siarhej Lacinski, och att uppmana till ett upphörande av gripandet, åtalet och skrämseltaktiken mot dessa personer och deras familjemedlemmar,

| bg) | att erkänna förtryckets nedkylande effekt på det civila samhället och människorättsförsvarares viktiga roll att säkerställa oberoende övervakning, särskilt under val, |
| --- | --- |

bg)

att erkänna förtryckets nedkylande effekt på det civila samhället och människorättsförsvarares viktiga roll att säkerställa oberoende övervakning, särskilt under val,

| bh) | att fördöma försök från den belarusiska regimens sida att neka inresa till landet för belarusier som är kritiska mot den, som ledaren för katolska kyrkan i Belarus, ärkebiskop Tadeusz Kondrusiewicz, samt oberoende journalister, människorättsaktivister och företrädare för det internationella samfundet, däribland Europaparlamentets ledamöter, |
| --- | --- |

bh)

att fördöma försök från den belarusiska regimens sida att neka inresa till landet för belarusier som är kritiska mot den, som ledaren för katolska kyrkan i Belarus, ärkebiskop Tadeusz Kondrusiewicz, samt oberoende journalister, människorättsaktivister och företrädare för det internationella samfundet, däribland Europaparlamentets ledamöter,

| bi) | att utarbeta ett tydligt förfarande och tydliga kapaciteter bland EU:s medlemsstater för att påskynda övervägandet och utfärdandet av Schengenvisum och en humanitär korridor för belarusiska medborgare vid brådskande behov av medicinskt stöd och skydd, |
| --- | --- |

bi)

att utarbeta ett tydligt förfarande och tydliga kapaciteter bland EU:s medlemsstater för att påskynda övervägandet och utfärdandet av Schengenvisum och en humanitär korridor för belarusiska medborgare vid brådskande behov av medicinskt stöd och skydd,

| bj) | att fördöma den fortsatta diskrimineringen och stigmatiseringen riktad mot personer med funktionsnedsättningar, personer med HIV, hbtqi-personer, och familjer till fängslade i Belarus, och uppmanar grundande av ett oberoende nationellt människorättsorgan och en ny plan för mänskliga rättigheter, och antagande av en omfattande lagstiftning mot diskriminering, |
| --- | --- |

bj)

att fördöma den fortsatta diskrimineringen och stigmatiseringen riktad mot personer med funktionsnedsättningar, personer med HIV, hbtqi-personer, och familjer till fängslade i Belarus, och uppmanar grundande av ett oberoende nationellt människorättsorgan och en ny plan för mänskliga rättigheter, och antagande av en omfattande lagstiftning mot diskriminering,

| bk) | att påminna om att Belarus har undertecknat FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, i enlighet med att nationell lagstiftning måste garantera alla personers lika och effektiva skydd mot diskriminering av alla orsaker: dvs. ras, färg, kön, språk, religion, politiska eller andra övertygelser, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller övriga omständigheter, att uttrycka oro över att kännedom och kunskap om konventionen hos myndighetstjänstemän, domare, åklagare och advokater är begränsad, att uppmana belarusiska myndigheter att förbättra utbildningssystemet och sprida information i medierna för att främja en tolerant attityd gentemot sårbara grupper, |
| --- | --- |

bk)

att påminna om att Belarus har undertecknat FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, i enlighet med att nationell lagstiftning måste garantera alla personers lika och effektiva skydd mot diskriminering av alla orsaker: dvs. ras, färg, kön, språk, religion, politiska eller andra övertygelser, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller övriga omständigheter, att uttrycka oro över att kännedom och kunskap om konventionen hos myndighetstjänstemän, domare, åklagare och advokater är begränsad, att uppmana belarusiska myndigheter att förbättra utbildningssystemet och sprida information i medierna för att främja en tolerant attityd gentemot sårbara grupper,

| bl) | att kräva åtgärder för att effektivt motverka fortsatta fördomar och diskriminering som påverkar kvinnor genom att förbättra deras arbetsmiljö, ge tillgång till alla arbeten för kvinnor, minska löneklyftan mellan kvinnor och män och öka kvinnors politiska engagemang, bland andra åtgärder, att införliva könsjämlikhet inom EU:s relationer med Belarus, |
| --- | --- |

bl)

att kräva åtgärder för att effektivt motverka fortsatta fördomar och diskriminering som påverkar kvinnor genom att förbättra deras arbetsmiljö, ge tillgång till alla arbeten för kvinnor, minska löneklyftan mellan kvinnor och män och öka kvinnors politiska engagemang, bland andra åtgärder, att införliva könsjämlikhet inom EU:s relationer med Belarus,

| bm) | att lyfta frågan om diskrimineringen av personer som talar belarusiska i Belarus och stödja initiativ som syftar till att främja ökad användning av det belarusiska språket i offentligheten, kulturlivet och medierna, |
| --- | --- |

bm)

att lyfta frågan om diskrimineringen av personer som talar belarusiska i Belarus och stödja initiativ som syftar till att främja ökad användning av det belarusiska språket i offentligheten, kulturlivet och medierna,

| bn) | att beklaga förekomsten av tvångsarbete, som i oproportionerlig omfattning inriktas på sårbara grupper av människor, däribland anställda vid statligt ägda företag och administrationer, studenter, personer som hålls vid så kallade arbetsbehandlingscentrum, fångar och värnpliktiga, att uppmana Belarus att upphäva all lagstiftning som tillåter tvångsarbete och att Belarus befolkning inte bör tvingas att delta i den årliga samhällsarbetsdagen, |
| --- | --- |

bn)

att beklaga förekomsten av tvångsarbete, som i oproportionerlig omfattning inriktas på sårbara grupper av människor, däribland anställda vid statligt ägda företag och administrationer, studenter, personer som hålls vid så kallade arbetsbehandlingscentrum, fångar och värnpliktiga, att uppmana Belarus att upphäva all lagstiftning som tillåter tvångsarbete och att Belarus befolkning inte bör tvingas att delta i den årliga samhällsarbetsdagen,

| bo) | att åtgärda problemet kring oproportionerliga straff inom rättssystemet i Belarus, framför allt artikel 328 i straffbalken, under vilken minderåriga straffas för icke-våldsamma drogrelaterade förbrytelser med oproportionerligt långa fängelsestraff, |
| --- | --- |

bo)

att åtgärda problemet kring oproportionerliga straff inom rättssystemet i Belarus, framför allt artikel 328 i straffbalken, under vilken minderåriga straffas för icke-våldsamma drogrelaterade förbrytelser med oproportionerligt långa fängelsestraff,

| bp) | att uppmuntra till fortsatta människorättsdialoger mellan EU och Belarus, men att betona att de endast gör verkliga nytta om de leder till verkliga och konkreta framsteg och inte bara kommer till uttryck i institutionella kontakter, vilket inte sker enligt de deltagande belarusiska civilsamhällesorganisationerna, |
| --- | --- |

bp)

att uppmuntra till fortsatta människorättsdialoger mellan EU och Belarus, men att betona att de endast gör verkliga nytta om de leder till verkliga och konkreta framsteg och inte bara kommer till uttryck i institutionella kontakter, vilket inte sker enligt de deltagande belarusiska civilsamhällesorganisationerna,

| bq) | att övervaka den belarusiska situationen kring mediefrihet och att stödja och skapa en säker arbetsmiljö för oberoende medieföretag, bloggare och journalister, även de som arbetar som frilansare med oregistrerade utländska medier, även media baserat i Polen, som Belsat Tv, Europeiska radion för Belarus och Radio Racja, eftersom de utgör en viktig informationskälla både för och om Belarus och tillhandahåller en viktig kanal för alternativa uppfattningar, |
| --- | --- |

bq)

att övervaka den belarusiska situationen kring mediefrihet och att stödja och skapa en säker arbetsmiljö för oberoende medieföretag, bloggare och journalister, även de som arbetar som frilansare med oregistrerade utländska medier, även media baserat i Polen, som Belsat Tv, Europeiska radion för Belarus och Radio Racja, eftersom de utgör en viktig informationskälla både för och om Belarus och tillhandahåller en viktig kanal för alternativa uppfattningar,

| br) | att kraftfullt fördöma nedstängningen av internet och medier, vägblockader och hot mot och indragna ackrediteringar för journalister för att stoppa flödet av information om situationen i landet samt nekandet av inresa till Belarus för internationella medier, parlamentsledamöter och regeringsmedlemmar från det demokratiska samfundet, |
| --- | --- |

br)

att kraftfullt fördöma nedstängningen av internet och medier, vägblockader och hot mot och indragna ackrediteringar för journalister för att stoppa flödet av information om situationen i landet samt nekandet av inresa till Belarus för internationella medier, parlamentsledamöter och regeringsmedlemmar från det demokratiska samfundet,

| bs) | att fördöma det belarusiska utrikesministeriets beslut att dra in alla ackrediteringar av journalister som arbetar för utländska medieorganisationer och som har bevakat de pågående protesterna i landet, med hänvisning till en uppdatering av ackrediteringsförfarandena, |
| --- | --- |

bs)

att fördöma det belarusiska utrikesministeriets beslut att dra in alla ackrediteringar av journalister som arbetar för utländska medieorganisationer och som har bevakat de pågående protesterna i landet, med hänvisning till en uppdatering av ackrediteringsförfarandena,

| bt) | att lovorda också de insatser som journalister och anställda i statliga medier har gjort när de trots förtrycket och hoten mot dem har hållit fast vid sin journalistiska heder och fortsatt att stödja den demokratiska oppositionen trots att de därefter fick sparken, att erkänna de oberoende mediernas arbete, däribland Charta 97, Belsat, Radio Svoboda med flera, att använda det europeiska initiativet för demokrati och övriga instrument för att stödja dessa kanaler och journalister som pressas av regimen, |
| --- | --- |

bt)

att lovorda också de insatser som journalister och anställda i statliga medier har gjort när de trots förtrycket och hoten mot dem har hållit fast vid sin journalistiska heder och fortsatt att stödja den demokratiska oppositionen trots att de därefter fick sparken, att erkänna de oberoende mediernas arbete, däribland Charta 97, Belsat, Radio Svoboda med flera, att använda det europeiska initiativet för demokrati och övriga instrument för att stödja dessa kanaler och journalister som pressas av regimen,

| bu) | att vaksamt motverka propagandistiska budskap och desinformation som sprids av de belarusiska statliga medierna och som anklagar EU och dess medlemsstater för inblandning i de pågående processerna i Belarus och för att utgöra påstådda säkerhetshot mot landets territoriella integritet, liksom alla hybridhot från tredjepartsaktörer, att uppmana till avlägsnande av påstådda journalister som skickats från Ryssland för att ersätta de anställda som sade upp sig från belarusiska statsägda tv-stationer, |
| --- | --- |

bu)

att vaksamt motverka propagandistiska budskap och desinformation som sprids av de belarusiska statliga medierna och som anklagar EU och dess medlemsstater för inblandning i de pågående processerna i Belarus och för att utgöra påstådda säkerhetshot mot landets territoriella integritet, liksom alla hybridhot från tredjepartsaktörer, att uppmana till avlägsnande av påstådda journalister som skickats från Ryssland för att ersätta de anställda som sade upp sig från belarusiska statsägda tv-stationer,

Ekonomiskt och sektoriellt samarbete

| bv) | att erinra Belarus om att EU är landets näst största handelspartner och att en intensifiering av de ekonomiska förbindelserna skulle kunna skapa en välbehövlig balans för den belarusiska utrikeshandeln, som fortfarande är mycket beroende av Ryssland och Eurasiska ekonomiska unionen, |
| --- | --- |

bv)

att erinra Belarus om att EU är landets näst största handelspartner och att en intensifiering av de ekonomiska förbindelserna skulle kunna skapa en välbehövlig balans för den belarusiska utrikeshandeln, som fortfarande är mycket beroende av Ryssland och Eurasiska ekonomiska unionen,

| bw) | att betona vikten av att fortsätta processen att ansluta Belarus till Världshandelsorganisationen, då den uppmuntrar modernisering och diversifiering av ekonomin, bidrar till skapandet av en mer stabil affärsmiljö i landet och underlättar reglerad handel med EU, |
| --- | --- |

bw)

att betona vikten av att fortsätta processen att ansluta Belarus till Världshandelsorganisationen, då den uppmuntrar modernisering och diversifiering av ekonomin, bidrar till skapandet av en mer stabil affärsmiljö i landet och underlättar reglerad handel med EU,

| bx) | att uppmärksamma att Kinas president var bland de första att gratulera Lukasjenko efter valet, att uttrycka oro över ökade kinesiska investeringar i strategisk infrastruktur och varna för beroendet detta kan skapa för Belarus, |
| --- | --- |

bx)

att uppmärksamma att Kinas president var bland de första att gratulera Lukasjenko efter valet, att uttrycka oro över ökade kinesiska investeringar i strategisk infrastruktur och varna för beroendet detta kan skapa för Belarus,

| by) | att uppmärksamma att den belarusiska ekonomin stagnerar och att mer än en femtedel av befolkningen lever i extrem fattigdom, med ökande antal p.g.a. covid-19-krisen, att uppmärksamma att minimilönen i Belarus är 375 belarusiska rubel per månad eller 137 EUR och att landet står inför en demografisk kris i samband med att befolkningen i arbetsför ålder krymper och en stor arbetsutvandring från Belarus, |
| --- | --- |

by)

att uppmärksamma att den belarusiska ekonomin stagnerar och att mer än en femtedel av befolkningen lever i extrem fattigdom, med ökande antal p.g.a. covid-19-krisen, att uppmärksamma att minimilönen i Belarus är 375 belarusiska rubel per månad eller 137 EUR och att landet står inför en demografisk kris i samband med att befolkningen i arbetsför ålder krymper och en stor arbetsutvandring från Belarus,

| bz) | att uppmärksamma de skadliga effekterna för den belarusiska ekonomin från regimens vägran att föra dialog med folket, framför allt den pågående nationella strejken vid statligt ägda bolag och strejkerna av lärare och social- och kulturarbetare, att uppmärksamma de skadliga effekterna på it-sektorn, som kanske inte återhämtar sig till tidigare nivå, |
| --- | --- |

bz)

att uppmärksamma de skadliga effekterna för den belarusiska ekonomin från regimens vägran att föra dialog med folket, framför allt den pågående nationella strejken vid statligt ägda bolag och strejkerna av lärare och social- och kulturarbetare, att uppmärksamma de skadliga effekterna på it-sektorn, som kanske inte återhämtar sig till tidigare nivå,

| ca) | att beklaga de belarusiska myndigheternas ovilja att följa rekommendationerna från internationella finansinstitut, såsom Världsbanken och IMF, eller att genomföra reformer för att minska det enorma antalet statsägda företag, reformera företagssektorn, uppmuntra till entreprenörskap, stödja små och medelstora företag, minska statsskulden, lägga de realistiska levnadsomkostnaderna på befolkningen och förbättra villkoren på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

ca)

att beklaga de belarusiska myndigheternas ovilja att följa rekommendationerna från internationella finansinstitut, såsom Världsbanken och IMF, eller att genomföra reformer för att minska det enorma antalet statsägda företag, reformera företagssektorn, uppmuntra till entreprenörskap, stödja små och medelstora företag, minska statsskulden, lägga de realistiska levnadsomkostnaderna på befolkningen och förbättra villkoren på arbetsmarknaden,

| cb) | att uttrycka oro över statliga förordningar som är skadliga för den privata sektorn, särskilt kravet på att betala ut en minimilön som inte underskrider genomsnittslönen vid de tio mest framgångsrika statsägda företagen, |
| --- | --- |

cb)

att uttrycka oro över statliga förordningar som är skadliga för den privata sektorn, särskilt kravet på att betala ut en minimilön som inte underskrider genomsnittslönen vid de tio mest framgångsrika statsägda företagen,

| cc) | att uttrycka oro över den utbredda storskaliga systemkorruptionen i belarusiska offentliga institutioner och statsägda företag, att uppmuntra och stödja utredningar och informationskampanjer mot korruption, att framföra oro över trakasserier och förföljelse av journalister som rapporterar om korruptionsfall och att insistera på en säker miljö för undersökande journalister och visselblåsare, |
| --- | --- |

cc)

att uttrycka oro över den utbredda storskaliga systemkorruptionen i belarusiska offentliga institutioner och statsägda företag, att uppmuntra och stödja utredningar och informationskampanjer mot korruption, att framföra oro över trakasserier och förföljelse av journalister som rapporterar om korruptionsfall och att insistera på en säker miljö för undersökande journalister och visselblåsare,

| cd) | att insistera på att en omfattande utredning genomförs av de finansiella flödena till och från Aleksandr Lukasjenkos familj och hans anförvanter, inbegripet belarusiska statliga företags verksamhet i offshoreområden, liksom korruptionsupplägg i belarusiska företag, |
| --- | --- |

cd)

att insistera på att en omfattande utredning genomförs av de finansiella flödena till och från Aleksandr Lukasjenkos familj och hans anförvanter, inbegripet belarusiska statliga företags verksamhet i offshoreområden, liksom korruptionsupplägg i belarusiska företag,

| ce) | att välkomna och uppmuntra energidiversifieringen i Belarus och minskningen av landets beroende av Ryssland genom import av olja och gas från nya leverantörer via bland annat EU:s territorium, att även uppmuntra till förbättrad miljöhållbarhet och utveckling av alternativa energikällor, |
| --- | --- |

ce)

att välkomna och uppmuntra energidiversifieringen i Belarus och minskningen av landets beroende av Ryssland genom import av olja och gas från nya leverantörer via bland annat EU:s territorium, att även uppmuntra till förbättrad miljöhållbarhet och utveckling av alternativa energikällor,

| cf) | att understryka vilken vikt EU fäster vid kampen mot klimatförändringarna, särskilt genom genomförandet av den europeiska gröna given och Parisavtalet från 2015, och att uppmuntra Belarus att fördjupa sitt samarbete med EU i miljöfrågor för en grön omställning, energieffektivitet, hållbarhet och klimatneutralitet samt att använda de möjligheter som det östeuropeiska partnerskapet för energi och miljö erbjuder, och att samtidigt insistera på att trakasserierna mot miljöaktivister måste upphöra, att uppmana Belarus att öka insatserna för att bekämpa klimatförändringarna och att integrera klimatfrågan i alla områden av beslutsfattandet, |
| --- | --- |

cf)

att understryka vilken vikt EU fäster vid kampen mot klimatförändringarna, särskilt genom genomförandet av den europeiska gröna given och Parisavtalet från 2015, och att uppmuntra Belarus att fördjupa sitt samarbete med EU i miljöfrågor för en grön omställning, energieffektivitet, hållbarhet och klimatneutralitet samt att använda de möjligheter som det östeuropeiska partnerskapet för energi och miljö erbjuder, och att samtidigt insistera på att trakasserierna mot miljöaktivister måste upphöra, att uppmana Belarus att öka insatserna för att bekämpa klimatförändringarna och att integrera klimatfrågan i alla områden av beslutsfattandet,

| cg) | att belysa initiativen inom ramen för partnerskapet för miljön inom den nordliga dimensionen, som syftar till att ta itu med de mest angelägna miljöproblemen i området, |
| --- | --- |

cg)

att belysa initiativen inom ramen för partnerskapet för miljön inom den nordliga dimensionen, som syftar till att ta itu med de mest angelägna miljöproblemen i området,

Direkta personkontakter

| ch) | att vidhålla att EU är intresserat av så breda direkta personkontakter som möjligt, eftersom det är det bästa sättet att föra EU och Belarus närmare varandra samt främja ömsesidig förståelse och utbyte av bästa praxis, att främja utbytesprogram med dokumenterade resultat, t.ex. MOST, och att påminna om att de förenklade viseringsförfarandena är ett påtagligt uttryck för denna policy, |
| --- | --- |

ch)

att vidhålla att EU är intresserat av så breda direkta personkontakter som möjligt, eftersom det är det bästa sättet att föra EU och Belarus närmare varandra samt främja ömsesidig förståelse och utbyte av bästa praxis, att främja utbytesprogram med dokumenterade resultat, t.ex. MOST, och att påminna om att de förenklade viseringsförfarandena är ett påtagligt uttryck för denna policy,

| ci) | att välkomna framstegen med att genomföra partnerskapet för rörlighet samt avtalen om förenklade viseringsförfaranden och återtagande som en del av en säker och välförvaltad rörlighet mellan EU och Belarus, |
| --- | --- |

ci)

att välkomna framstegen med att genomföra partnerskapet för rörlighet samt avtalen om förenklade viseringsförfaranden och återtagande som en del av en säker och välförvaltad rörlighet mellan EU och Belarus,

| cj) | att erkänna och använda sig av det faktum att ökad rörlighet mellan EU och Belarus ökar medborgarnas exponering för europeiska värden och stöd till demokratisk omvandling, |
| --- | --- |

cj)

att erkänna och använda sig av det faktum att ökad rörlighet mellan EU och Belarus ökar medborgarnas exponering för europeiska värden och stöd till demokratisk omvandling,

| ck) | att utforska möjligheterna till visumfria resor för belarusiska medborgare så att personkontakterna inte blir lidande på grund av de belarusiska myndigheternas odemokratiska principer, |
| --- | --- |

ck)

att utforska möjligheterna till visumfria resor för belarusiska medborgare så att personkontakterna inte blir lidande på grund av de belarusiska myndigheternas odemokratiska principer,

| cl) | att stödja gränsöverskridande samarbete och rörlighet mellan Belarus och de angränsande EU-medlemsstaterna, och att i synnerhet uppmana belarusiska myndigheter att genomföra systemet för lokal gränstrafik med Litauen, som skulle gynna de som bor inom en radie på 50 km på båda sidorna av gränsen, |
| --- | --- |

cl)

att stödja gränsöverskridande samarbete och rörlighet mellan Belarus och de angränsande EU-medlemsstaterna, och att i synnerhet uppmana belarusiska myndigheter att genomföra systemet för lokal gränstrafik med Litauen, som skulle gynna de som bor inom en radie på 50 km på båda sidorna av gränsen,

| cm) | att erkänna den belarusiska diasporans roll i det demokratiska uppvaknandet i Belarus och att engagera dess medlemmar i EU:s medlemsstater som viktiga aktörer i en nationell dialog i Belarus, |
| --- | --- |

cm)

att erkänna den belarusiska diasporans roll i det demokratiska uppvaknandet i Belarus och att engagera dess medlemmar i EU:s medlemsstater som viktiga aktörer i en nationell dialog i Belarus,

| cn) | att stödja samarbete på kulturområdet genom program såsom Kreativa Europa och i synnerhet projekt som syftar till att främja kreativitet och involvera det civila samhällets organisationer och initiativ på lokal nivå, att främja och mobilisera europeisk solidaritet med samhället i Belarus genom kulturella uttryck, |
| --- | --- |

cn)

att stödja samarbete på kulturområdet genom program såsom Kreativa Europa och i synnerhet projekt som syftar till att främja kreativitet och involvera det civila samhällets organisationer och initiativ på lokal nivå, att främja och mobilisera europeisk solidaritet med samhället i Belarus genom kulturella uttryck,

| co) | att intensifiera ansträngningarna för att se till att unga i Belarus kan dra nytta av utbildning av högre kvalitet tack vare framsteg i genomförandet av Bolognaprocessen och ökad akademisk rörlighet och större möjligheter att studera i EU via programmet Erasmus +, som på ett verkligt och långsiktigt sätt kan bidra till en attitydförändring i Belarus och till en naturlig överföring av europeiska värderingar till landet och dess demokratisering, |
| --- | --- |

co)

att intensifiera ansträngningarna för att se till att unga i Belarus kan dra nytta av utbildning av högre kvalitet tack vare framsteg i genomförandet av Bolognaprocessen och ökad akademisk rörlighet och större möjligheter att studera i EU via programmet Erasmus +, som på ett verkligt och långsiktigt sätt kan bidra till en attitydförändring i Belarus och till en naturlig överföring av europeiska värderingar till landet och dess demokratisering,

| cp) | att stödja ungdomar i Belarus som på grund av sitt deltagande i de landsomfattande protesterna kommer att berövas utbildning i Belarus och ge dem stipendier för att studera vid utbildningsinrättningar i EU:s medlemsstater, |
| --- | --- |

cp)

att stödja ungdomar i Belarus som på grund av sitt deltagande i de landsomfattande protesterna kommer att berövas utbildning i Belarus och ge dem stipendier för att studera vid utbildningsinrättningar i EU:s medlemsstater,

| cq) | att upprätthålla ekonomiskt stöd från EU till European Humanities University (EHU), ett belarusiskt universitet i exil i Vilnius, |
| --- | --- |

cq)

att upprätthålla ekonomiskt stöd från EU till European Humanities University (EHU), ett belarusiskt universitet i exil i Vilnius,

| cr) | att ge stipendier till akademiker som har förlorat sina utbildnings- och forskningsställningar på grund av att de har deltagit i protesterna, |
| --- | --- |

cr)

att ge stipendier till akademiker som har förlorat sina utbildnings- och forskningsställningar på grund av att de har deltagit i protesterna,

| cs) | att ge akut humanitärt bistånd, inbegripet Schengenvisum och stipendier, till idrottare och deras familjemedlemmar som har berövats inkomster på grund av sitt politiska ställningstagande och som tvingats utstå fysiskt och psykiskt förtryck av Lukasjenkoregimen, |
| --- | --- |

cs)

att ge akut humanitärt bistånd, inbegripet Schengenvisum och stipendier, till idrottare och deras familjemedlemmar som har berövats inkomster på grund av sitt politiska ställningstagande och som tvingats utstå fysiskt och psykiskt förtryck av Lukasjenkoregimen,

| ct) | att stödja utbildningsprogram för omskolning av de belarusiska statstjänstemän som avskedats eller frivilligt lämnat den offentliga förvaltningen, |
| --- | --- |

ct)

att stödja utbildningsprogram för omskolning av de belarusiska statstjänstemän som avskedats eller frivilligt lämnat den offentliga förvaltningen,

| cu) | att stödja digitalisering av utbildningen efter covid-19-utbrottet i Belarus, |
| --- | --- |

cu)

att stödja digitalisering av utbildningen efter covid-19-utbrottet i Belarus,

| cv) | att erkänna att många av de som har gjort sina röster hörda under den pågående demokratiska revolutionen i Belarus har tagit examen vid universitet i EU:s medlemsstater och deltagit i olika EU-stödda program med syftet att förbättra deras yrkeskvalifikationer och möjliggöra yrkesverksamhet, |
| --- | --- |

cv)

att erkänna att många av de som har gjort sina röster hörda under den pågående demokratiska revolutionen i Belarus har tagit examen vid universitet i EU:s medlemsstater och deltagit i olika EU-stödda program med syftet att förbättra deras yrkeskvalifikationer och möjliggöra yrkesverksamhet,

| cw) | att uppmuntra vetenskapssamfundet i Belarus att öka samarbetet med sina europeiska motsvarigheter och utnyttja Horisont Europa fullt ut, |
| --- | --- |

cw)

att uppmuntra vetenskapssamfundet i Belarus att öka samarbetet med sina europeiska motsvarigheter och utnyttja Horisont Europa fullt ut,

| cx) | att stärka program för demokratistöd och strategisk kommunikation och stödja större kontakter med lokalsamhällen utöver de traditionella ”proeuropeiska” grupperna. |
| --- | --- |

cx)

att stärka program för demokratistöd och strategisk kommunikation och stödja större kontakter med lokalsamhällen utöver de traditionella ”proeuropeiska” grupperna.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 181, 9.6.2020, s. 3.

(2)  EUT L 180, 9.6.2020, s. 3.

(3)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 135.

(4)  EUT C 298, 23.8.2018, s. 60.

(5)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 100.

(6)  EUT C 11, 13.1.2020, s. 18.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2020)0231.

(8)  EUT L 134, 20.5.2006, s. 1.

---

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/240 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/240

---

P9_TA(2020)0281

Rekommendation till kommissionens vice ordförande/den höga representanten och rådet om förberedelsen av den tionde granskningskonferensen för icke-spridningsfördraget, kärnvapenkontroll och möjligheter till kärnvapennedrustning

Europaparlamentets rekommendation av den 21 oktober 2020 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende förberedelsen av den tionde granskningskonferensen för icke-spridningsfördraget, kärnvapenkontroll och möjligheter till kärnvapennedrustning (2020/2004(INI))

(2021/C 404/15)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om INF-avtalets framtid och konsekvenserna för Europeiska unionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om INF-avtalets framtid och konsekvenserna för Europeiska unionen (1),

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt av den 13 april 2000 om 2000 års utvärderingskonferens mellan parterna i Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (2) och rådets gemensamma ståndpunkt av den 25 april 2005 om 2005 års utvärderingskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt av den 13 april 2000 om 2000 års utvärderingskonferens mellan parterna i Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (2) och rådets gemensamma ståndpunkt av den 25 april 2005 om 2005 års utvärderingskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (3),

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/212/Gusp av den 29 mars 2010 om den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta vid 2010 års utvärderingskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/212/Gusp av den 29 mars 2010 om den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta vid 2010 års utvärderingskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (4),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 april 2015 om den nionde utvärderingskonferensen mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 april 2015 om den nionde utvärderingskonferensen mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen,

| — | med beaktande av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen av den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen av den 12 december 2003,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 4 februari 2019 om Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 4 februari 2019 om Iran,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2019/615 av den 15 april 2019 om unionsstöd till verksamheten inför den tionde granskningskonferensen mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2019/615 av den 15 april 2019 om unionsstöd till verksamheten inför den tionde granskningskonferensen mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (5),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2019/938 av den 6 juni 2019 till stöd för en förtroendeskapande process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2019/938 av den 6 juni 2019 till stöd för en förtroendeskapande process för att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från kärnvapen och alla andra slags massförstörelsevapen (6),

| — | med beaktande av den årliga lägesrapporten om genomförandet av Europeiska unionens strategi mot spridning av massförstörelsevapen (2018) av den 14 juni 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den årliga lägesrapporten om genomförandet av Europeiska unionens strategi mot spridning av massförstörelsevapen (2018) av den 14 juni 2019,

| — | med beaktande av åtagandena i icke-spridningsfördraget, enligt vilka alla stater som är parter i icke-spridningsfördraget åläggs att bedriva kärnvapennedrustning med ärligt uppsåt och att upphöra med kärnvapenkapprustningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av åtagandena i icke-spridningsfördraget, enligt vilka alla stater som är parter i icke-spridningsfördraget åläggs att bedriva kärnvapennedrustning med ärligt uppsåt och att upphöra med kärnvapenkapprustningen,

| — | med beaktande av fördraget om förbud mot kärnvapen, som antogs av FN den 7 juli 2017 och öppnades för undertecknande den 20 september 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om förbud mot kärnvapen, som antogs av FN den 7 juli 2017 och öppnades för undertecknande den 20 september 2017,

| — | med beaktande av den kommuniké som antogs vid Natos toppmöte i Warszawa 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kommuniké som antogs vid Natos toppmöte i Warszawa 2016,

| — | med beaktande av Nordatlantiska rådets uttalande av den 20 september 2017 om fördraget om förbud mot kärnvapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nordatlantiska rådets uttalande av den 20 september 2017 om fördraget om förbud mot kärnvapen,

| — | med beaktande av Natos generalsekreterares uttalande av den 2 augusti 2019 om avtalet om medeldistanskärnvapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Natos generalsekreterares uttalande av den 2 augusti 2019 om avtalet om medeldistanskärnvapen,

| — | med beaktande av det nya Start-avtalet som undertecknades av Förenta staterna och Ryska federationen och som är i kraft sedan den 5 februari 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya Start-avtalet som undertecknades av Förenta staterna och Ryska federationen och som är i kraft sedan den 5 februari 2011,

| — | med beaktande av det slutdokument som antogs vid 2000 års utvärderingskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det slutdokument som antogs vid 2000 års utvärderingskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen,

| — | med beaktande av det slutdokument som antogs vid 2010 års utvärderingskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det slutdokument som antogs vid 2010 års utvärderingskonferens mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen,

| — | med beaktande av det icke-officiella dokumentet från FN:s generalsekreterare från 2018, ”Securing Our Common Future: An Agenda for Disarmament”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det icke-officiella dokumentet från FN:s generalsekreterare från 2018, ”Securing Our Common Future: An Agenda for Disarmament”,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet ”Unlocking disarmament diplomacy through a ’stepping stone’ approach” (Frigöra nedrustningsdiplomati genom en stegvis strategi), som Sverige har lagt fram för den förberedande kommittén inför icke-spridningsfördragets tionde granskningskonferens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet ”Unlocking disarmament diplomacy through a ’stepping stone’ approach” (Frigöra nedrustningsdiplomati genom en stegvis strategi), som Sverige har lagt fram för den förberedande kommittén inför icke-spridningsfördragets tionde granskningskonferens,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet ”Operationalising the Creating an Environment for Nuclear Disarmament (CEND) Initiative” (Operationalisering av initiativet till att skapa en miljö för kärnvapennedrustning), som Förenta staterna har lagt fram för den förberedande kommittén inför icke-spridningsfördragets tionde granskningskonferens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet ”Operationalising the Creating an Environment for Nuclear Disarmament (CEND) Initiative” (Operationalisering av initiativet till att skapa en miljö för kärnvapennedrustning), som Förenta staterna har lagt fram för den förberedande kommittén inför icke-spridningsfördragets tionde granskningskonferens,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet ”The Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons at 50: a brief assessment by the European Union” (Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen 50 år efter dess ikraftträdande: Europeiska unionens kortfattade bedömning), som Europeiska unionen har lagt fram för den förberedande kommittén inför icke-spridningsfördragets tionde granskningskonferens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet ”The Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons at 50: a brief assessment by the European Union” (Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen 50 år efter dess ikraftträdande: Europeiska unionens kortfattade bedömning), som Europeiska unionen har lagt fram för den förberedande kommittén inför icke-spridningsfördragets tionde granskningskonferens,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet ”Proposals by the Non-Proliferation and Disarmament Initiative to enhance transparency for strengthening the review process for the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons” (Förslag från initiativet för icke-spridning och nedrustning för att öka öppenheten och därigenom stärka granskningsprocessen av fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen) som har lagts fram av medlemmarna i initiativet för icke-spridning och nedrustning (Australien, Chile, Filippinerna, Förenade Arabemiraten, Japan, Kanada, Mexiko, Nederländerna, Nigeria, Polen, Turkiet och Tyskland) till den förberedande kommittén inför icke-spridningsfördragets tionde granskningskonferens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet ”Proposals by the Non-Proliferation and Disarmament Initiative to enhance transparency for strengthening the review process for the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons” (Förslag från initiativet för icke-spridning och nedrustning för att öka öppenheten och därigenom stärka granskningsprocessen av fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen) som har lagts fram av medlemmarna i initiativet för icke-spridning och nedrustning (Australien, Chile, Filippinerna, Förenade Arabemiraten, Japan, Kanada, Mexiko, Nederländerna, Nigeria, Polen, Turkiet och Tyskland) till den förberedande kommittén inför icke-spridningsfördragets tionde granskningskonferens,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 26 augusti 2020 från Internationella atomenergiorganets (IAEA) generaldirektör och vicepresidenten för Islamiska republiken Iran och chefen för Irans atomenergiorgan (AEOI), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 26 augusti 2020 från Internationella atomenergiorganets (IAEA) generaldirektör och vicepresidenten för Islamiska republiken Iran och chefen för Irans atomenergiorgan (AEOI),

| — | med beaktande av IAEA:s rapporter av den 20 augusti 2018, den 19 augusti 2019 och den 3 september 2020 om tillämpningen av kärnämneskontroller i Demokratiska folkrepubliken Korea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av IAEA:s rapporter av den 20 augusti 2018, den 19 augusti 2019 och den 3 september 2020 om tillämpningen av kärnämneskontroller i Demokratiska folkrepubliken Korea,

| — | med beaktande av meddelandet av den 22 maj 2020 från Förenta staterna om dess beslut att frånträda fördraget om observationsflygningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 22 maj 2020 från Förenta staterna om dess beslut att frånträda fördraget om observationsflygningar,

| — | med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0020/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0020/2020), och av följande skäl:

| A. | Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (icke-spridningsfördraget) har utan tvekan varit det viktigaste internationella instrumentet för att reglera kärnvapenordningen under de senaste femtio åren. Det utgör hörnstenen för den globala strategiska stabiliteten och är ett oersättligt bålverk mot risken för spridning av kärnvapen. Det har bidragit avsevärt till att minska kärnvapenarsenalen och underlätta en fredlig användning av kärnenergi. Det är ett moget och pragmatiskt fördrag, närapå universellt och i stort sett respekterat. 1995 kom de stater som är parter i icke-spridningsfördraget överens om att förlänga fördraget på obestämd tid. Med tanke på att man inte kunde enas om ett slutdokument om de konkreta resultaten 2015, är det ytterst viktigt att den tionde granskningskonferensen blir en framgång. |
| --- | --- |

A.

Fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen (icke-spridningsfördraget) har utan tvekan varit det viktigaste internationella instrumentet för att reglera kärnvapenordningen under de senaste femtio åren. Det utgör hörnstenen för den globala strategiska stabiliteten och är ett oersättligt bålverk mot risken för spridning av kärnvapen. Det har bidragit avsevärt till att minska kärnvapenarsenalen och underlätta en fredlig användning av kärnenergi. Det är ett moget och pragmatiskt fördrag, närapå universellt och i stort sett respekterat. 1995 kom de stater som är parter i icke-spridningsfördraget överens om att förlänga fördraget på obestämd tid. Med tanke på att man inte kunde enas om ett slutdokument om de konkreta resultaten 2015, är det ytterst viktigt att den tionde granskningskonferensen blir en framgång.

| B. | Sedan 1968 har icke-spridningsfördraget lett till att flera länder i Europa, Latinamerika, Afrika, Asien och Stillahavsområdet avstått från kärnvapen. Det har möjliggjort en fredlig utveckling av kärnenergi och med tiden lett till drastiska minskningar av kärnvapenarsenalerna efter kalla krigets slut. Endast ett fåtal stater har utvecklat arsenaler utanför icke-spridningsfördraget. |
| --- | --- |

B.

Sedan 1968 har icke-spridningsfördraget lett till att flera länder i Europa, Latinamerika, Afrika, Asien och Stillahavsområdet avstått från kärnvapen. Det har möjliggjort en fredlig utveckling av kärnenergi och med tiden lett till drastiska minskningar av kärnvapenarsenalerna efter kalla krigets slut. Endast ett fåtal stater har utvecklat arsenaler utanför icke-spridningsfördraget.

| C. | De tre pelarna i icke-spridningsfördraget – icke-spridning, nedrustning och fredlig användning av kärnenergi – kompletterar varandra och är ömsesidigt förstärkande och oupplösligt sammankopplade. För alla framtida framsteg i fråga om nedrustning och ett totalt avskaffande av kärnvapen krävs därför att de befintliga normerna mot spridningen av sådana vapen bibehålls. Icke-spridningsfördraget har gjort att ett internationellt säkerhetssystem kunnat inrättas. |
| --- | --- |

C.

De tre pelarna i icke-spridningsfördraget – icke-spridning, nedrustning och fredlig användning av kärnenergi – kompletterar varandra och är ömsesidigt förstärkande och oupplösligt sammankopplade. För alla framtida framsteg i fråga om nedrustning och ett totalt avskaffande av kärnvapen krävs därför att de befintliga normerna mot spridningen av sådana vapen bibehålls. Icke-spridningsfördraget har gjort att ett internationellt säkerhetssystem kunnat inrättas.

| D. | Syftet med icke-spridningsfördragets regelbundet återkommande granskningskonferenser är att utvärdera genomförandet av icke-spridningsfördraget och att utarbeta en färdplan för att uppnå framsteg som bygger på en stegvis strategi. Granskningsprocessen ger de stater som är parter i fördraget möjlighet att upprätthålla och stärka systemet för icke-spridning av kärnvapen vart femte år. |
| --- | --- |

D.

Syftet med icke-spridningsfördragets regelbundet återkommande granskningskonferenser är att utvärdera genomförandet av icke-spridningsfördraget och att utarbeta en färdplan för att uppnå framsteg som bygger på en stegvis strategi. Granskningsprocessen ger de stater som är parter i fördraget möjlighet att upprätthålla och stärka systemet för icke-spridning av kärnvapen vart femte år.

| E. | Vid 2010 års utvärderingskonferens upprepades att det slutliga målet är att stärka det globala icke-spridningssystemet, och de stater som är parter i icke-spridningsavtalet gjorde förnyade åtaganden avseende de grundläggande bestämmelserna i icke-spridningsfördraget och antog en handlingsplan i 64 punkter som bland annat innehöll inslag som särskilda handlingsplaner för icke-spridning, nedrustning och fredlig användning av kärnenergi, vilka understöddes av konkreta och mätbara åtgärder som de stater som är parter i fördraget ska vidta för att stödja de tre pelarna. |
| --- | --- |

E.

Vid 2010 års utvärderingskonferens upprepades att det slutliga målet är att stärka det globala icke-spridningssystemet, och de stater som är parter i icke-spridningsavtalet gjorde förnyade åtaganden avseende de grundläggande bestämmelserna i icke-spridningsfördraget och antog en handlingsplan i 64 punkter som bland annat innehöll inslag som särskilda handlingsplaner för icke-spridning, nedrustning och fredlig användning av kärnenergi, vilka understöddes av konkreta och mätbara åtgärder som de stater som är parter i fördraget ska vidta för att stödja de tre pelarna.

| F. | I avsnittet om kärnvapennedrustning har de stater som är parter i fördraget, däribland erkända kärnvapenstater, för första gången åtagit sig att påskynda de faktiska nedrustningsframstegen och att slutligen slutföra det fullständiga avskaffandet av sina kärnvapenarsenaler, såväl utplacerade som icke-utplacerade. Åtgärder som överenskommits inom ramen för pelaren ”icke-spridning” omfattar en lång rad frågor, t.ex. förstärkning av skyddsåtgärder, stöd till Internationella atomenergiorganet (IAEA), fysiskt skydd av kärnämne, ingående och ikraftträdande av tilläggsprotokoll, skyddsåtgärder för kärnrelaterad export, överföring av kärnteknik och nukleär terrorism. |
| --- | --- |

F.

I avsnittet om kärnvapennedrustning har de stater som är parter i fördraget, däribland erkända kärnvapenstater, för första gången åtagit sig att påskynda de faktiska nedrustningsframstegen och att slutligen slutföra det fullständiga avskaffandet av sina kärnvapenarsenaler, såväl utplacerade som icke-utplacerade. Åtgärder som överenskommits inom ramen för pelaren ”icke-spridning” omfattar en lång rad frågor, t.ex. förstärkning av skyddsåtgärder, stöd till Internationella atomenergiorganet (IAEA), fysiskt skydd av kärnämne, ingående och ikraftträdande av tilläggsprotokoll, skyddsåtgärder för kärnrelaterad export, överföring av kärnteknik och nukleär terrorism.

| G. | Principen om öppenhet är en oumbärlig del av kärnvapennedrustningen, eftersom den bidrar till att ge klarhet om befintliga arsenaler och förstärker kontrollförfarandet. Öppenhet och insyn bidrar till att bygga upp tillit och förtroende och att skapa en gemensam grund för dialog, vilket är en förutsättning för att minska och slutligen oskadliggöra kärnvapnen. Rapporter till IAEA:s styrelse är ett viktigt verktyg för att få insyn i hur kärnvapenfria stater fullgör icke-spridningsåtagandena. |
| --- | --- |

G.

Principen om öppenhet är en oumbärlig del av kärnvapennedrustningen, eftersom den bidrar till att ge klarhet om befintliga arsenaler och förstärker kontrollförfarandet. Öppenhet och insyn bidrar till att bygga upp tillit och förtroende och att skapa en gemensam grund för dialog, vilket är en förutsättning för att minska och slutligen oskadliggöra kärnvapnen. Rapporter till IAEA:s styrelse är ett viktigt verktyg för att få insyn i hur kärnvapenfria stater fullgör icke-spridningsåtagandena.

| H. | Genom icke-spridningsfördragets bestämmelser bekräftas staternas rätt att använda kärnenergi för fredliga ändamål och delta i utbyte av utrustning, material samt vetenskaplig och teknisk information om fredlig användning av kärnenergi, samtidigt som kärnvapenfria stater förmånsbehandlas och vederbörlig hänsyn tas till utvecklingsländers behov. |
| --- | --- |

H.

Genom icke-spridningsfördragets bestämmelser bekräftas staternas rätt att använda kärnenergi för fredliga ändamål och delta i utbyte av utrustning, material samt vetenskaplig och teknisk information om fredlig användning av kärnenergi, samtidigt som kärnvapenfria stater förmånsbehandlas och vederbörlig hänsyn tas till utvecklingsländers behov.

| I. | Normen mot att utföra prov stöder både pelaren ”icke-spridning” och pelaren ”nedrustning”, och bidrar därmed också till att potentiella kärnvapenstater förhindras att försöka utveckla och förvärva kärnvapen. Stater som är parter i fördraget har åtagit sig att avstå från alla former av kärnsprängningar och all användning av ny kärnvapenteknik i avvaktan på att fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT) träder i kraft. Alla kärnvapenstater har åtagit sig att utan dröjsmål ratificera fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar. Alla har också enats om att förhandlingar om ett fördrag om förbud mot framställning av klyvbart material för kärnvapen bör inledas utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

I.

Normen mot att utföra prov stöder både pelaren ”icke-spridning” och pelaren ”nedrustning”, och bidrar därmed också till att potentiella kärnvapenstater förhindras att försöka utveckla och förvärva kärnvapen. Stater som är parter i fördraget har åtagit sig att avstå från alla former av kärnsprängningar och all användning av ny kärnvapenteknik i avvaktan på att fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT) träder i kraft. Alla kärnvapenstater har åtagit sig att utan dröjsmål ratificera fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar. Alla har också enats om att förhandlingar om ett fördrag om förbud mot framställning av klyvbart material för kärnvapen bör inledas utan ytterligare dröjsmål.

| J. | Icke-spridningsavtalet har lagt grunden till att det upprättats kärnvapenfria zoner runt om i världen. Sedan lång tid tillbaka är ett av EU:s mål att skapa en kärnvapenfri zon i Mellanöstern EU har nyligen avsatt en budget för verksamhet som har till syfte att främja en inkluderande dialog mellan sakkunniga och beslutsfattare i syfte att främja åtagandet att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

J.

Icke-spridningsavtalet har lagt grunden till att det upprättats kärnvapenfria zoner runt om i världen. Sedan lång tid tillbaka är ett av EU:s mål att skapa en kärnvapenfri zon i Mellanöstern EU har nyligen avsatt en budget för verksamhet som har till syfte att främja en inkluderande dialog mellan sakkunniga och beslutsfattare i syfte att främja åtagandet att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen.

| K. | I den politiska förklaring som antogs – med 28 nedlagda röster från EU:s medlemsstater – vid den första sessionen under konferensen om upprättandet av en zon fri från kärnvapen och alla andra massförstörelsevapen i Mellanöstern, som hölls i New York i november 2019, åtog sig de återstående deltagarna att utarbeta ett rättsligt bindande fördrag för att upprätta en zon fri från kärnvapen och alla andra massförstörelsevapen i Mellanöstern. |
| --- | --- |

K.

I den politiska förklaring som antogs – med 28 nedlagda röster från EU:s medlemsstater – vid den första sessionen under konferensen om upprättandet av en zon fri från kärnvapen och alla andra massförstörelsevapen i Mellanöstern, som hölls i New York i november 2019, åtog sig de återstående deltagarna att utarbeta ett rättsligt bindande fördrag för att upprätta en zon fri från kärnvapen och alla andra massförstörelsevapen i Mellanöstern.

| L. | Sedan icke-spridningsfördraget trädde i kraft 1970 har hälften av utvärderingskonferenserna inte kunnat enas om en konkret slutdeklaration, och den senaste slutdeklarationen antogs vid 2010 års utvärderingskonferens. |
| --- | --- |

L.

Sedan icke-spridningsfördraget trädde i kraft 1970 har hälften av utvärderingskonferenserna inte kunnat enas om en konkret slutdeklaration, och den senaste slutdeklarationen antogs vid 2010 års utvärderingskonferens.

| M. | Den tionde granskningskonferensen kommer att äga rum i en särskilt utmanande internationell säkerhetsmiljö på grund av de bristande framstegen i fråga om kärnvapennedrustningen på Koreahalvön, Förenta staternas tillbakadragande från den gemensamma övergripande handlingsplanen med Iran, Irans påstådda överträdelser och de formella klagomål som framförts av Frankrike, Förenade kungariket och Tyskland som en motreaktion för att utlösa tvistlösningsmekanismen inom denna handlingsplan, INF-avtalets sammanbrott och dödläget i förhandlingarna om en förlängning av Start-avtalet mellan Ryssland och Förenta staterna. De nuvarande meningsskiljaktigheterna och motsättningarna mellan de 191 kärnvapenstater och kärnvapenfria stater som är parter i icke-spridningsfördraget i fråga om hur man på bästa sätt minskar och oskadliggör kärnvapen kommer att innebära ytterligare en utmaning för debatten. |
| --- | --- |

M.

Den tionde granskningskonferensen kommer att äga rum i en särskilt utmanande internationell säkerhetsmiljö på grund av de bristande framstegen i fråga om kärnvapennedrustningen på Koreahalvön, Förenta staternas tillbakadragande från den gemensamma övergripande handlingsplanen med Iran, Irans påstådda överträdelser och de formella klagomål som framförts av Frankrike, Förenade kungariket och Tyskland som en motreaktion för att utlösa tvistlösningsmekanismen inom denna handlingsplan, INF-avtalets sammanbrott och dödläget i förhandlingarna om en förlängning av Start-avtalet mellan Ryssland och Förenta staterna. De nuvarande meningsskiljaktigheterna och motsättningarna mellan de 191 kärnvapenstater och kärnvapenfria stater som är parter i icke-spridningsfördraget i fråga om hur man på bästa sätt minskar och oskadliggör kärnvapen kommer att innebära ytterligare en utmaning för debatten.

| N. | Flera kärnvapenstater har planer på eller håller för närvarande på att modernisera sina kärnvapen eller deras bärare, och några av dem håller på att sänka trösklarna för användningen av dem i sina nationella militära doktriner. |
| --- | --- |

N.

Flera kärnvapenstater har planer på eller håller för närvarande på att modernisera sina kärnvapen eller deras bärare, och några av dem håller på att sänka trösklarna för användningen av dem i sina nationella militära doktriner.

| O. | 1994 års samförståndsavtal från Budapest, som undertecknades av Ukraina, Ryssland, Förenta staterna och Förenade kungariket, gav säkerhetsgarantier för Ukrainas territoriella integritet och politiska oberoende avseende hot eller användning av våld i utbyte mot att landet avstod från sin kärnvapenarsenal och anslöt sig till icke-spridningsfördraget. Att Ryssland fullständigt underlåtit att iaktta de säkerhetsgarantier som Ukraina fått genom samförståndsavtalet från Budapest och att folkrätten åsidosatts har haft en nedbrytande effekt på klimatet kring kärnvapennedrustning och icke-spridningssamtal. |
| --- | --- |

O.

1994 års samförståndsavtal från Budapest, som undertecknades av Ukraina, Ryssland, Förenta staterna och Förenade kungariket, gav säkerhetsgarantier för Ukrainas territoriella integritet och politiska oberoende avseende hot eller användning av våld i utbyte mot att landet avstod från sin kärnvapenarsenal och anslöt sig till icke-spridningsfördraget. Att Ryssland fullständigt underlåtit att iaktta de säkerhetsgarantier som Ukraina fått genom samförståndsavtalet från Budapest och att folkrätten åsidosatts har haft en nedbrytande effekt på klimatet kring kärnvapennedrustning och icke-spridningssamtal.

| P. | Den försämrade globala säkerhetsmiljön förvärras ytterligare av en allt större misstro mellan länder, och moderniseringen av arsenalerna som påskyndats av ny teknik som ökar de globala säkerhetsriskerna, särskilt när det gäller eventuella it-angrepp mot kärnvapen, deras ledningssystem samt system för kontroll och tidig varning, liksom den allt större roll som kärnvapen spelar i nationell politik samt nationella strategier och doktriner, gör att vi riskerar att få en ny global kärnvapenkapprustning. Allt fler länder strävar efter att ha kärnvapen som kan användas i strid. |
| --- | --- |

P.

Den försämrade globala säkerhetsmiljön förvärras ytterligare av en allt större misstro mellan länder, och moderniseringen av arsenalerna som påskyndats av ny teknik som ökar de globala säkerhetsriskerna, särskilt när det gäller eventuella it-angrepp mot kärnvapen, deras ledningssystem samt system för kontroll och tidig varning, liksom den allt större roll som kärnvapen spelar i nationell politik samt nationella strategier och doktriner, gör att vi riskerar att få en ny global kärnvapenkapprustning. Allt fler länder strävar efter att ha kärnvapen som kan användas i strid.

| Q. | Det finns en betydande risk för att viktiga militärmakter inte längre kommer att sträva efter att bruka vapenkontroll och nedrustning för att minska internationella spänningar och förbättra den globala säkerhetsmiljön, vilket i slutändan åter placerar kärnvapnen i förgrunden för den strategiska balansen och därför leder till tilltagande nukleära risker världen över. |
| --- | --- |

Q.

Det finns en betydande risk för att viktiga militärmakter inte längre kommer att sträva efter att bruka vapenkontroll och nedrustning för att minska internationella spänningar och förbättra den globala säkerhetsmiljön, vilket i slutändan åter placerar kärnvapnen i förgrunden för den strategiska balansen och därför leder till tilltagande nukleära risker världen över.

| R. | I den globala kärnvapenarsenalen ingår det uppemot 14 000 kärnstridsspetsar, och Förenta staterna och Ryssland innehar över 90 procent av denna arsenal. Till och med en begränsad användning av kärnvapen skulle få katastrofala humanitära följder om ingen stat eller internationell organisation har kapacitet att hantera de omedelbara följderna av en sådan attack och ge offren lämpligt stöd. |
| --- | --- |

R.

I den globala kärnvapenarsenalen ingår det uppemot 14 000 kärnstridsspetsar, och Förenta staterna och Ryssland innehar över 90 procent av denna arsenal. Till och med en begränsad användning av kärnvapen skulle få katastrofala humanitära följder om ingen stat eller internationell organisation har kapacitet att hantera de omedelbara följderna av en sådan attack och ge offren lämpligt stöd.

| S. | En förlängning av det bilaterala fördraget mellan Förenta staterna och Ryska federationen i form av det nya Start-avtalet, vars främsta mål bör vara att fortsätta att på ett verifierbart sätt minska lagren från kapprustningen under kalla kriget, och som begränsar antalet utplacerade strategiska kärnstridsspetsar för båda parter till 1 550 stycken till dess att avtalet löper ut i februari 2021, skulle vara av avgörande betydelse för att bevara den strategiska stabiliteten och tygla en ny kapprustning. |
| --- | --- |

S.

En förlängning av det bilaterala fördraget mellan Förenta staterna och Ryska federationen i form av det nya Start-avtalet, vars främsta mål bör vara att fortsätta att på ett verifierbart sätt minska lagren från kapprustningen under kalla kriget, och som begränsar antalet utplacerade strategiska kärnstridsspetsar för båda parter till 1 550 stycken till dess att avtalet löper ut i februari 2021, skulle vara av avgörande betydelse för att bevara den strategiska stabiliteten och tygla en ny kapprustning.

| T. | Förenta staterna har tillkännagett sitt frånträde av fördraget om observationsflygningar, med verkan från och med den 22 november 2020. Fördraget om observationsflygningar har varit ett viktigt instrument för vapenkontroll som har bidragit till att skapa förtroende. |
| --- | --- |

T.

Förenta staterna har tillkännagett sitt frånträde av fördraget om observationsflygningar, med verkan från och med den 22 november 2020. Fördraget om observationsflygningar har varit ett viktigt instrument för vapenkontroll som har bidragit till att skapa förtroende.

| U. | Nato har uttryckt sitt starka stöd för ett fullständigt genomförande av icke-spridningsfördraget och har – utifrån en strategi i flera steg – åtagit sig att skapa förutsättningar för en värld utan kärnvapen, i full överensstämmelse med icke-spridningsfördragets bestämmelser. |
| --- | --- |

U.

Nato har uttryckt sitt starka stöd för ett fullständigt genomförande av icke-spridningsfördraget och har – utifrån en strategi i flera steg – åtagit sig att skapa förutsättningar för en värld utan kärnvapen, i full överensstämmelse med icke-spridningsfördragets bestämmelser.

| V. | Det USA-ledda initiativet till att skapa en miljö för kärnvapennedrustning (CEND), som fastställer vilka uppgifter som måste utföras för att skapa förutsättningar för nedrustning, syftar till att gå utanför den traditionella strategin i flera steg för att hantera dagens försämrade säkerhetsmiljö. |
| --- | --- |

V.

Det USA-ledda initiativet till att skapa en miljö för kärnvapennedrustning (CEND), som fastställer vilka uppgifter som måste utföras för att skapa förutsättningar för nedrustning, syftar till att gå utanför den traditionella strategin i flera steg för att hantera dagens försämrade säkerhetsmiljö.

| W. | Den stegvisa strategi som lagts fram av Sverige inför stegvisa, mer lättuppnåeliga åtgärder på fyra huvudområden som syftar till att skapa samarbetsvanor, minska kärnvapenspridningen, öka öppenheten och minska de nukleära riskerna, vilket skulle göra det möjligt att uppfylla de befintliga nedrustningsmålen. |
| --- | --- |

W.

Den stegvisa strategi som lagts fram av Sverige inför stegvisa, mer lättuppnåeliga åtgärder på fyra huvudområden som syftar till att skapa samarbetsvanor, minska kärnvapenspridningen, öka öppenheten och minska de nukleära riskerna, vilket skulle göra det möjligt att uppfylla de befintliga nedrustningsmålen.

| X. | Metoder i form av it-angrepp, såsom datamanipulering, digital störning och cyberspoofing, skulle kunna äventyra integriteten i kommunikationen och leda till ökad osäkerhet i beslutsfattandet. I kristider skulle sådana it-angrepp på kärnvapensystem kunna leda till en upptrappning, inbegripet oönskade kärnvapenuppskjutningar. |
| --- | --- |

X.

Metoder i form av it-angrepp, såsom datamanipulering, digital störning och cyberspoofing, skulle kunna äventyra integriteten i kommunikationen och leda till ökad osäkerhet i beslutsfattandet. I kristider skulle sådana it-angrepp på kärnvapensystem kunna leda till en upptrappning, inbegripet oönskade kärnvapenuppskjutningar.

| Y. | Multilateral dialog och diplomati har visat sig vara effektiva verktyg för att förhindra en spridningskris och en upptrappning av konflikter, vilket framgår av den gemensamma övergripande handlingsplanen, som betraktas som en historisk bedrift och ett viktigt bidrag till det globala icke-spridningssystemet. |
| --- | --- |

Y.

Multilateral dialog och diplomati har visat sig vara effektiva verktyg för att förhindra en spridningskris och en upptrappning av konflikter, vilket framgår av den gemensamma övergripande handlingsplanen, som betraktas som en historisk bedrift och ett viktigt bidrag till det globala icke-spridningssystemet.

| Z. | Statusen i fråga om massförstörelsevapen för Demokratiska folkrepubliken Korea, som drog sig ur fördraget 2003 och förvärvade kapacitet att tillverka kärnvapen, trots kraftiga internationella sanktioner, förblir oförändrad. Enligt IAEA:s årsrapporter för 2018 och 2019 har Pyongyang fortsatt sin kärntekniska verksamhet. Under 2020 har det rapporterats om tecken på aktivitet vid Nordkoreas kärntekniska anläggningar. Nordkorea påstås ha utfört ett marktest av en stor vätskeraketmotor den 7 december 2019. Den 1 januari 2020 tillkännagav Nordkorea sin avsikt att upphäva moratoriet för uppskjutningar av interkontinentala ballistiska robotar och kärnvapenprov. Utsikterna till konkreta åtgärder för en kärnvapennedrustning i regionen på kort sikt är inte stora. Nordkorea utgör fortfarande ett kärnvapenhot och ett ballistiskt hot mot regionen och världen. |
| --- | --- |

Z.

Statusen i fråga om massförstörelsevapen för Demokratiska folkrepubliken Korea, som drog sig ur fördraget 2003 och förvärvade kapacitet att tillverka kärnvapen, trots kraftiga internationella sanktioner, förblir oförändrad. Enligt IAEA:s årsrapporter för 2018 och 2019 har Pyongyang fortsatt sin kärntekniska verksamhet. Under 2020 har det rapporterats om tecken på aktivitet vid Nordkoreas kärntekniska anläggningar. Nordkorea påstås ha utfört ett marktest av en stor vätskeraketmotor den 7 december 2019. Den 1 januari 2020 tillkännagav Nordkorea sin avsikt att upphäva moratoriet för uppskjutningar av interkontinentala ballistiska robotar och kärnvapenprov. Utsikterna till konkreta åtgärder för en kärnvapennedrustning i regionen på kort sikt är inte stora. Nordkorea utgör fortfarande ett kärnvapenhot och ett ballistiskt hot mot regionen och världen.

| AA. | Under det senaste årtiondet har antalet atomdrivna fartyg ökat kraftigt inom polcirkeln. Förekomsten av radiologiska material och kärnämnen i Arktis innebär en risk för allvarliga tillbud eller olyckor. |
| --- | --- |

AA.

Under det senaste årtiondet har antalet atomdrivna fartyg ökat kraftigt inom polcirkeln. Förekomsten av radiologiska material och kärnämnen i Arktis innebär en risk för allvarliga tillbud eller olyckor.

| AB. | På grund av covid-19-pandemin tvingades man skjuta upp icke-spridningsfördragets granskningskonferens 2020, som enligt ursprungsplanen skulle ägt rum den 27 april–den 22 maj 2020. |
| --- | --- |

AB.

På grund av covid-19-pandemin tvingades man skjuta upp icke-spridningsfördragets granskningskonferens 2020, som enligt ursprungsplanen skulle ägt rum den 27 april–den 22 maj 2020.

| 1. | Europaparlamentet rekommenderar rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik






  a) | att upprepa att en effektiv multilateralism och en regelbaserad världsordning är en förutsättning för att bekämpa spridningen av kärnvapen och främja kärnvapennedrustningen; att återigen bekräfta att icke-spridningsfördraget är en hörnsten i systemet för icke-spridning och nedrustning av kärnvapen, ett nödvändigt bålverk mot faran för kärnvapenspridning och en oersättlig ram för att upprätthålla och stärka fred och säkerhet i hela världen, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

att upprepa att en effektiv multilateralism och en regelbaserad världsordning är en förutsättning för att bekämpa spridningen av kärnvapen och främja kärnvapennedrustningen; att återigen bekräfta att icke-spridningsfördraget är en hörnsten i systemet för icke-spridning och nedrustning av kärnvapen, ett nödvändigt bålverk mot faran för kärnvapenspridning och en oersättlig ram för att upprätthålla och stärka fred och säkerhet i hela världen,

| b) | att återigen bekräfta EU:s och dess medlemsstaters fulla stöd för icke-spridningsavtalet och dess tre ömsesidigt förstärkande pelare ”icke-spridning”, ”nedrustning” och ”fredlig användning av kärnenergi”, och att bekräfta giltigheten hos den föregående strategin i flera steg, som bygger på åtaganden som gjorts under tidigare granskningsprocesser, särskilt åren 1995, 2000 och 2010; att betona att en balanserad strategi mellan de tre pelarna är avgörande för att den tionde granskningskonferensen ska ge ett positivt resultat och för att konkreta, effektiva och gemensamt överenskomna åtgärder ska antas som skulle göra det möjligt att bygga vidare på tidigare åtaganden; att betona EU:s viktiga roll när det gäller att underlätta en fredsorienterad politik och främja internationell stabilitet, |
| --- | --- |

b)

att återigen bekräfta EU:s och dess medlemsstaters fulla stöd för icke-spridningsavtalet och dess tre ömsesidigt förstärkande pelare ”icke-spridning”, ”nedrustning” och ”fredlig användning av kärnenergi”, och att bekräfta giltigheten hos den föregående strategin i flera steg, som bygger på åtaganden som gjorts under tidigare granskningsprocesser, särskilt åren 1995, 2000 och 2010; att betona att en balanserad strategi mellan de tre pelarna är avgörande för att den tionde granskningskonferensen ska ge ett positivt resultat och för att konkreta, effektiva och gemensamt överenskomna åtgärder ska antas som skulle göra det möjligt att bygga vidare på tidigare åtaganden; att betona EU:s viktiga roll när det gäller att underlätta en fredsorienterad politik och främja internationell stabilitet,

| c) | att utan dröjsmål se till att ett rådsbeslut som formaliserar EU:s gemensamma ståndpunkt i samband med icke-spridningsfördragets granskningskonferens antas, |
| --- | --- |

c)

att utan dröjsmål se till att ett rådsbeslut som formaliserar EU:s gemensamma ståndpunkt i samband med icke-spridningsfördragets granskningskonferens antas,

| d) | att understryka att icke-spridningsfördraget har varit oundgängligt för freden och säkerheten i världen under fem årtionden, |
| --- | --- |

d)

att understryka att icke-spridningsfördraget har varit oundgängligt för freden och säkerheten i världen under fem årtionden,

| e) | att ge fortsatt stöd till verksamheten inför den tionde granskningskonferensen genom ett ekonomiskt bidrag på 1,3 miljoner euro till utåtriktad verksamhet i form av tre temainriktade seminarier som omfattar pelarna ”nedrustning”, ”icke-spridning” och ”fredlig användning av kärnenergi” samt fyra regionala möten och två sidoevenemang; att fortsätta att upprätthålla de huvudsakliga målen för EU:s verksamhet, särskilt i fråga om att bygga upp tillit och förtroende, öka medvetenheten om hinder och potentiella områden för konvergens samt utarbeta underlag för en färdplan så att den tionde granskningskonferensen blir en framgång, |
| --- | --- |

e)

att ge fortsatt stöd till verksamheten inför den tionde granskningskonferensen genom ett ekonomiskt bidrag på 1,3 miljoner euro till utåtriktad verksamhet i form av tre temainriktade seminarier som omfattar pelarna ”nedrustning”, ”icke-spridning” och ”fredlig användning av kärnenergi” samt fyra regionala möten och två sidoevenemang; att fortsätta att upprätthålla de huvudsakliga målen för EU:s verksamhet, särskilt i fråga om att bygga upp tillit och förtroende, öka medvetenheten om hinder och potentiella områden för konvergens samt utarbeta underlag för en färdplan så att den tionde granskningskonferensen blir en framgång,

| f) | att fortsätta att betona att om skillnaderna mellan staterna ökar ännu mer skulle det leda till en gradvis tilltagande misskreditering av icke-spridningsfördraget som ett tillförlitligt globalt rättsligt instrument och till en urholkning av det globala nedrustningsarbetet, och därigenom skulle risken för en ytterligare spridning av kärnvapen öka världen över; att med tanke på det bristande samförståndet vid både 2015 års utvärderingskonferens och i de förberedande kommittéerna varna de stater som är parter i fördraget för att icke-spridningsfördraget inte längre kan tas för givet om det saknas ett tydligt åtagande från parternas sida, |
| --- | --- |

f)

att fortsätta att betona att om skillnaderna mellan staterna ökar ännu mer skulle det leda till en gradvis tilltagande misskreditering av icke-spridningsfördraget som ett tillförlitligt globalt rättsligt instrument och till en urholkning av det globala nedrustningsarbetet, och därigenom skulle risken för en ytterligare spridning av kärnvapen öka världen över; att med tanke på det bristande samförståndet vid både 2015 års utvärderingskonferens och i de förberedande kommittéerna varna de stater som är parter i fördraget för att icke-spridningsfördraget inte längre kan tas för givet om det saknas ett tydligt åtagande från parternas sida,

| g) | att påminna de stater som är parter i fördraget om att femtioårsdagen av icke-spridningsfördraget sammanfaller med den tionde granskningskonferensen och att det skulle kunna driva på arbetet för att skapa en uppriktig och resultatinriktad dialog för att återställa den ömsesidiga tilliten och det ömsesidiga förtroendet, med målet att utvidga områden som överlappar varandra och att hitta en gemensam grund att stå på för att komma vidare i diskussionerna samt att betona att det slutliga målet är att anta ett dokument som man enas gemensamt om och där man erkänner att kärnvapennedrustning och ett totalt avskaffande av kärnvapen är ett gemensamt mål, i enlighet med artikel VI i icke-spridningsfördraget, |
| --- | --- |

g)

att påminna de stater som är parter i fördraget om att femtioårsdagen av icke-spridningsfördraget sammanfaller med den tionde granskningskonferensen och att det skulle kunna driva på arbetet för att skapa en uppriktig och resultatinriktad dialog för att återställa den ömsesidiga tilliten och det ömsesidiga förtroendet, med målet att utvidga områden som överlappar varandra och att hitta en gemensam grund att stå på för att komma vidare i diskussionerna samt att betona att det slutliga målet är att anta ett dokument som man enas gemensamt om och där man erkänner att kärnvapennedrustning och ett totalt avskaffande av kärnvapen är ett gemensamt mål, i enlighet med artikel VI i icke-spridningsfördraget,

| h) | att efterlysa ett starkt politiskt ledarskap till stöd för icke-spridningsfördragets granskningskonferens; att förmedla ett budskap till de stater som är parter i icke-spridningsfördraget om att stats- och regeringschefernas deltagande vid konferensen skulle visa vilken betydelse staterna fäster vid icke-spridningsfördraget och granskningsprocessen; att uppmana företrädarna för de stater som är parter i fördraget att ta tillfället i akt vid den tionde granskningskonferensen att återigen bekräfta att ”ett kärnvapenkrig inte kan vinnas och aldrig får utkämpas”, |
| --- | --- |

h)

att efterlysa ett starkt politiskt ledarskap till stöd för icke-spridningsfördragets granskningskonferens; att förmedla ett budskap till de stater som är parter i icke-spridningsfördraget om att stats- och regeringschefernas deltagande vid konferensen skulle visa vilken betydelse staterna fäster vid icke-spridningsfördraget och granskningsprocessen; att uppmana företrädarna för de stater som är parter i fördraget att ta tillfället i akt vid den tionde granskningskonferensen att återigen bekräfta att ”ett kärnvapenkrig inte kan vinnas och aldrig får utkämpas”,

| i) | att betona att en selektiv tillämpning av icke-spridningsfördraget eller vissa parters bristande efterlevnad av memorandum till icke-spridningsfördraget undergräver förtroendet för hela fördragssystemet; att uppmana alla länder som undertecknat icke-spridningsfördraget att fullgöra de åtaganden de gjort, |
| --- | --- |

i)

att betona att en selektiv tillämpning av icke-spridningsfördraget eller vissa parters bristande efterlevnad av memorandum till icke-spridningsfördraget undergräver förtroendet för hela fördragssystemet; att uppmana alla länder som undertecknat icke-spridningsfördraget att fullgöra de åtaganden de gjort,

| j) | att glädjas åt att kärnvapen inte har använts på 72 år; att varna de stater som är parter i icke-spridningsfördraget för att en utveckling av de situationer där kärnvapen skulle kunna användas skulle kunna äventyra den globala strategiska stabiliteten och praxisen att inte använda kärnvapen allvarligt, |
| --- | --- |

j)

att glädjas åt att kärnvapen inte har använts på 72 år; att varna de stater som är parter i icke-spridningsfördraget för att en utveckling av de situationer där kärnvapen skulle kunna användas skulle kunna äventyra den globala strategiska stabiliteten och praxisen att inte använda kärnvapen allvarligt,

| k) | att uppmana samtliga stater att, när det gäller kärnvapen och relaterad teknik för leverans, erkänna att system för kontroll, nedrustning och icke-spridning är ytterst viktiga verktyg för att bygga upp tillit och på ett avgörande sätt bidra till att åtgärda den försämrade internationella säkerhetsmiljön och därmed förhindra ett större mellanstatligt krig och bevara fred och säkerhet, |
| --- | --- |

k)

att uppmana samtliga stater att, när det gäller kärnvapen och relaterad teknik för leverans, erkänna att system för kontroll, nedrustning och icke-spridning är ytterst viktiga verktyg för att bygga upp tillit och på ett avgörande sätt bidra till att åtgärda den försämrade internationella säkerhetsmiljön och därmed förhindra ett större mellanstatligt krig och bevara fred och säkerhet,

| l) | att betona att en effektiv kontroll av kärnvapennedrustningen är avgörande för att skapa en kärnvapenfri värld; att fortsätta och intensifiera sina ansträngningar, även i samarbete med internationella och regionala organisationer och det civila samhället, för att ta itu med de utmaningar som finns i fråga om kontroll av krav gällande skydd, säkerhet och icke-spridning; att bekräfta att endast en realistisk process för vapenbegränsning och förtroendeskapande åtgärder kommer att bidra till strategisk stabilitet och gemensam säkerhet, |
| --- | --- |

l)

att betona att en effektiv kontroll av kärnvapennedrustningen är avgörande för att skapa en kärnvapenfri värld; att fortsätta och intensifiera sina ansträngningar, även i samarbete med internationella och regionala organisationer och det civila samhället, för att ta itu med de utmaningar som finns i fråga om kontroll av krav gällande skydd, säkerhet och icke-spridning; att bekräfta att endast en realistisk process för vapenbegränsning och förtroendeskapande åtgärder kommer att bidra till strategisk stabilitet och gemensam säkerhet,

| m) | att med kraft uppmana de stater som är parter i icke-spridningsfördraget att göra sitt yttersta för att göra ytterligare framsteg i fråga om vapenkontroll och kärnvapennedrustningsprocesser, särskilt genom en total minskning av världens kärnvapenlager, och att se till att trenden att minska kärnvapenarsenalen sedan 1986, då antalet kärnvapen var som högst, inte slår om; att förmedla ett budskap om att icke-spridningsfördraget bör användas som en plattform för alla diplomatiska insatser i detta avseende, |
| --- | --- |

m)

att med kraft uppmana de stater som är parter i icke-spridningsfördraget att göra sitt yttersta för att göra ytterligare framsteg i fråga om vapenkontroll och kärnvapennedrustningsprocesser, särskilt genom en total minskning av världens kärnvapenlager, och att se till att trenden att minska kärnvapenarsenalen sedan 1986, då antalet kärnvapen var som högst, inte slår om; att förmedla ett budskap om att icke-spridningsfördraget bör användas som en plattform för alla diplomatiska insatser i detta avseende,

| n) | att med kraft uppmana Förenta staterna och Ryssland att öka den ömsesidiga tilliten och det ömsesidiga förtroendet i syfte att återuppta en dialog om hur man kan bygga upp ett nytt vapenkontrollförhållande; att betona att ett tydligt åtagande från Rysslands och Förenta staternas sida – före den tionde granskningskonferensen – om att förlänga det nya Start-avtalet före februari månad 2021, skulle utgöra ett viktigt bidrag till granskningskonferensen; att med kraft uppmana båda parter att förhandla fram ett nytt instrument som skulle omfatta både utplacerade och icke-utplacerade vapen samt strategiska och icke-strategiska vapen och som skulle omfatta Kina, mot bakgrund av landets enorma uppbyggnad av missiler; att uttrycka oro över att Ryssland nyligen placerat ut Avangard – hypersoniska återinträdesfarkoster – i regionen Orenburg; att påminna Ryssland om att det nya Start-avtalet, som begränsar antalet stridsspetsar till sammanlagt 1 550 stycken, och de tillhörande kontrollbestämmelserna kommer att gälla för Avangards alla utplacerade hypersoniska återinträdesfarkoster, |
| --- | --- |

n)

att med kraft uppmana Förenta staterna och Ryssland att öka den ömsesidiga tilliten och det ömsesidiga förtroendet i syfte att återuppta en dialog om hur man kan bygga upp ett nytt vapenkontrollförhållande; att betona att ett tydligt åtagande från Rysslands och Förenta staternas sida – före den tionde granskningskonferensen – om att förlänga det nya Start-avtalet före februari månad 2021, skulle utgöra ett viktigt bidrag till granskningskonferensen; att med kraft uppmana båda parter att förhandla fram ett nytt instrument som skulle omfatta både utplacerade och icke-utplacerade vapen samt strategiska och icke-strategiska vapen och som skulle omfatta Kina, mot bakgrund av landets enorma uppbyggnad av missiler; att uttrycka oro över att Ryssland nyligen placerat ut Avangard – hypersoniska återinträdesfarkoster – i regionen Orenburg; att påminna Ryssland om att det nya Start-avtalet, som begränsar antalet stridsspetsar till sammanlagt 1 550 stycken, och de tillhörande kontrollbestämmelserna kommer att gälla för Avangards alla utplacerade hypersoniska återinträdesfarkoster,

| o) | att upprepa att EU djupt beklagar att avtalet om medeldistanskärnvapen (INF-avtalet) nyligen bröt samman på grund av Rysslands utplacering av missilsystemet SSC-8 – som kan bestyckas med kärnvapen, som är mobilt, svårt att upptäcka och sänker tröskeln för användning av kärnvapen i väpnade konflikter – och samtidigt betona att detta har en betydande negativ inverkan på den europeiska säkerheten och på strukturen för kontroll av strategiska kärnvapen; att uppmana INF-avtalets båda signatärstater att återuppta dialogen om hur man kan införa ett nytt rättsligt bindande instrument för kort- och medeldistansrobotar; att stödja insatserna för att följa ett multilateralt angreppssätt i fråga om ett sådant instrument till att omfatta alla andra länder som äger denna typ av vapen, inklusive Kina, |
| --- | --- |

o)

att upprepa att EU djupt beklagar att avtalet om medeldistanskärnvapen (INF-avtalet) nyligen bröt samman på grund av Rysslands utplacering av missilsystemet SSC-8 – som kan bestyckas med kärnvapen, som är mobilt, svårt att upptäcka och sänker tröskeln för användning av kärnvapen i väpnade konflikter – och samtidigt betona att detta har en betydande negativ inverkan på den europeiska säkerheten och på strukturen för kontroll av strategiska kärnvapen; att uppmana INF-avtalets båda signatärstater att återuppta dialogen om hur man kan införa ett nytt rättsligt bindande instrument för kort- och medeldistansrobotar; att stödja insatserna för att följa ett multilateralt angreppssätt i fråga om ett sådant instrument till att omfatta alla andra länder som äger denna typ av vapen, inklusive Kina,

| p) | att uttrycka bestörtning över att INF-avtalet urholkats, även med tanke på att i synnerhet medeldistansrobotar lätt kan öka riskerna för en nukleär upptrappning på den europeiska kontinenten, |
| --- | --- |

p)

att uttrycka bestörtning över att INF-avtalet urholkats, även med tanke på att i synnerhet medeldistansrobotar lätt kan öka riskerna för en nukleär upptrappning på den europeiska kontinenten,

| q) | att uppmuntra till samtal om möjligheten till ett multilateralt fördrag om ballistiska missiler, som sträcker sig längre än INF-avtalet mellan Förenta staterna och Ryssland, så att andra parter inkluderas, |
| --- | --- |

q)

att uppmuntra till samtal om möjligheten till ett multilateralt fördrag om ballistiska missiler, som sträcker sig längre än INF-avtalet mellan Förenta staterna och Ryssland, så att andra parter inkluderas,

| r) | att uppmana både Förenta staterna och Ryssland att tillhandahålla alla övriga parter i icke-spridningsavtalet och FN:s säkerhetsråd en förklaring i vilken de anger vilka åtgärder de vidtar efter deras tillbakadragande från INF-avtalet för att säkerställa att de fullgör sina åtaganden enligt artikel VI i icke-spridningsavtalet; att på unionens vägnar vidta de åtgärder som krävs för detta ändamål, |
| --- | --- |

r)

att uppmana både Förenta staterna och Ryssland att tillhandahålla alla övriga parter i icke-spridningsavtalet och FN:s säkerhetsråd en förklaring i vilken de anger vilka åtgärder de vidtar efter deras tillbakadragande från INF-avtalet för att säkerställa att de fullgör sina åtaganden enligt artikel VI i icke-spridningsavtalet; att på unionens vägnar vidta de åtgärder som krävs för detta ändamål,

| s) | att uppmana Ryssland att stå fast vid sitt åtagande enligt samförståndsavtalet från Budapest och att respektera de säkerhetsgarantier som getts Ukraina, |
| --- | --- |

s)

att uppmana Ryssland att stå fast vid sitt åtagande enligt samförståndsavtalet från Budapest och att respektera de säkerhetsgarantier som getts Ukraina,

| t) | att betrakta ett tillbakadragande från eller ett sammanbrott av systemen för kontroll av kärnvapen som ett farligt prejudikat för icke-spridningsavtalet; att ha i åtanke att parterna i icke-spridningsfördraget skulle kunna betrakta sådana händelser som ett hot mot deras nationella säkerhet och att följderna av detta skulle kunna destabilisera icke-spridningsfördraget i sin helhet, |
| --- | --- |

t)

att betrakta ett tillbakadragande från eller ett sammanbrott av systemen för kontroll av kärnvapen som ett farligt prejudikat för icke-spridningsavtalet; att ha i åtanke att parterna i icke-spridningsfördraget skulle kunna betrakta sådana händelser som ett hot mot deras nationella säkerhet och att följderna av detta skulle kunna destabilisera icke-spridningsfördraget i sin helhet,

| u) | att se till att dessa betänkligheter uppmärksammas vid den tionde granskningskonferensen mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen; att vidta nödvändiga diplomatiska och politiska åtgärder för att undanröja det direkta hot som medeldistanskärnvapen utgör för Europeiska unionen och dess medlemsstater, |
| --- | --- |

u)

att se till att dessa betänkligheter uppmärksammas vid den tionde granskningskonferensen mellan parterna i fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen; att vidta nödvändiga diplomatiska och politiska åtgärder för att undanröja det direkta hot som medeldistanskärnvapen utgör för Europeiska unionen och dess medlemsstater,

| v) | att lyfta fram Natoländernas bidrag i fullgörandet av sina åtaganden enligt icke-spridningsfördraget när det gäller att minska antalet kärnvapen med 95 procent sedan kalla krigets slut genom kärnvapnens omriktning från sina mål, deras lägre beredskap och nedgraderade roll i försvaret; att uppmana Nato och icke-spridningsfördragets övriga signatärstater att fortsätta sina ansträngningar för att minska antalet kärnvapen ytterligare, i full överensstämmelse med icke-spridningsfördraget, som bygger på den stegvisa strategin som främjar internationell stabilitet och säkerhet, |
| --- | --- |

v)

att lyfta fram Natoländernas bidrag i fullgörandet av sina åtaganden enligt icke-spridningsfördraget när det gäller att minska antalet kärnvapen med 95 procent sedan kalla krigets slut genom kärnvapnens omriktning från sina mål, deras lägre beredskap och nedgraderade roll i försvaret; att uppmana Nato och icke-spridningsfördragets övriga signatärstater att fortsätta sina ansträngningar för att minska antalet kärnvapen ytterligare, i full överensstämmelse med icke-spridningsfördraget, som bygger på den stegvisa strategin som främjar internationell stabilitet och säkerhet,

| w) | att notera det faktum att 122 stater har antagit fördraget om förbud mot kärnvapen, som nu undertecknats av 84 stater och ratificerats av 47, och därför är att betrakta som ett önskemål om att nå målet om en kärnvapenfri värld; att understryka att kärnvapennedrustningen inte kan skiljas från den kollektiva säkerheten, att den kan göra framsteg bara om man tar hänsyn till den strategiska kontexten och att den måste ingå i en gradvis process som garanterar att säkerheten upprätthålls för alla och att det samtidigt inte blir några nya kapprustningar; att påminna om att fördraget om förbud mot framställning av klyvbart material för kärnvapen utgör en nödvändig och oersättlig etapp på vägen mot en kärnvapenfri värld, i och med att det förhindrar en ökning av kärnvapenarsenalerna, |
| --- | --- |

w)

att notera det faktum att 122 stater har antagit fördraget om förbud mot kärnvapen, som nu undertecknats av 84 stater och ratificerats av 47, och därför är att betrakta som ett önskemål om att nå målet om en kärnvapenfri värld; att understryka att kärnvapennedrustningen inte kan skiljas från den kollektiva säkerheten, att den kan göra framsteg bara om man tar hänsyn till den strategiska kontexten och att den måste ingå i en gradvis process som garanterar att säkerheten upprätthålls för alla och att det samtidigt inte blir några nya kapprustningar; att påminna om att fördraget om förbud mot framställning av klyvbart material för kärnvapen utgör en nödvändig och oersättlig etapp på vägen mot en kärnvapenfri värld, i och med att det förhindrar en ökning av kärnvapenarsenalerna,

| x) | att bekräfta rätten för parterna i icke-spridningsfördraget till en fredlig användning av kärnenergi för att uppnå sina energikrav på längre sikt, i enlighet med bestämmelserna i icke-spridningsfördraget; att arbeta med länder som vill utveckla kapacitet på detta område i riktning mot en ansvarsfull användning av kärnenergi för uteslutande fredliga ändamål, under förutsättning att alla villkor gällande skydd, säkerhet och icke-spridning är uppfyllda; att överväga lämpliga åtgärder ifall sådana länder inte lyckas samarbeta och uppfylla alla villkor gällande skydd, säkerhet och icke-spridning; att tillhandahålla hjälp och samtidigt göra det obligatoriskt för länder som vill utveckla kapacitet för fredlig användning av kärnenergi att utveckla en stark kärnsäkerhetskultur samt att erkänna den roll och det värde som IAEA och dess säkerhetssystem spelar för att genomföra icke-spridningsfördraget och stärka kärnsäkerhetsramen, |
| --- | --- |

x)

att bekräfta rätten för parterna i icke-spridningsfördraget till en fredlig användning av kärnenergi för att uppnå sina energikrav på längre sikt, i enlighet med bestämmelserna i icke-spridningsfördraget; att arbeta med länder som vill utveckla kapacitet på detta område i riktning mot en ansvarsfull användning av kärnenergi för uteslutande fredliga ändamål, under förutsättning att alla villkor gällande skydd, säkerhet och icke-spridning är uppfyllda; att överväga lämpliga åtgärder ifall sådana länder inte lyckas samarbeta och uppfylla alla villkor gällande skydd, säkerhet och icke-spridning; att tillhandahålla hjälp och samtidigt göra det obligatoriskt för länder som vill utveckla kapacitet för fredlig användning av kärnenergi att utveckla en stark kärnsäkerhetskultur samt att erkänna den roll och det värde som IAEA och dess säkerhetssystem spelar för att genomföra icke-spridningsfördraget och stärka kärnsäkerhetsramen,

| y) | att begränsa överföringen av spridningsrelaterad kärnteknik till de stater som är parter i icke-spridningsfördraget och som har anslutit sig till och tillämpar IAEA:s övergripande säkerhetskontroller, för att på så sätt stödja beslutet från 1995 års utvärderingskonferens om att nya försörjningsordningar för överföringen av känslig kärnteknik bör, som en nödvändig förutsättning, kräva en acceptans av IAEA:s övergripande säkerhetskontroller och internationella rättsligt bindande åtaganden om att inte förvärva kärnvapen eller andra kärnladdningar, |
| --- | --- |

y)

att begränsa överföringen av spridningsrelaterad kärnteknik till de stater som är parter i icke-spridningsfördraget och som har anslutit sig till och tillämpar IAEA:s övergripande säkerhetskontroller, för att på så sätt stödja beslutet från 1995 års utvärderingskonferens om att nya försörjningsordningar för överföringen av känslig kärnteknik bör, som en nödvändig förutsättning, kräva en acceptans av IAEA:s övergripande säkerhetskontroller och internationella rättsligt bindande åtaganden om att inte förvärva kärnvapen eller andra kärnladdningar,

| z) | att fortsätta sina ansträngningar för att upprätta en zon som är fri från kärnvapen och alla andra massförstörelsevapen i Mellanöstern i enlighet med resolutionen från 1995, att fullfölja de initiativ som verkar för att skapa förtroende genom åtgärder som syftar till att främja en inkluderande dialog mellan sakkunniga och beslutsfattare, med stöd av en finansieringsram på 2,86 miljoner euro för genomförandet av projekten, |
| --- | --- |

z)

att fortsätta sina ansträngningar för att upprätta en zon som är fri från kärnvapen och alla andra massförstörelsevapen i Mellanöstern i enlighet med resolutionen från 1995, att fullfölja de initiativ som verkar för att skapa förtroende genom åtgärder som syftar till att främja en inkluderande dialog mellan sakkunniga och beslutsfattare, med stöd av en finansieringsram på 2,86 miljoner euro för genomförandet av projekten,

| aa) | att stödja den regionala strategin, som är en av de viktigaste möjligheterna att främja nedrustning och icke-spridning; att beakta resultatet från den första sessionen under konferensen om upprättandet av en zon fri från kärnvapen och alla andra massförstörelsevapen i Mellanöstern; att uppmuntra alla deltagande stater att göra sitt yttersta för att fortsätta denna strävan vid konferensens andra session, |
| --- | --- |

aa)

att stödja den regionala strategin, som är en av de viktigaste möjligheterna att främja nedrustning och icke-spridning; att beakta resultatet från den första sessionen under konferensen om upprättandet av en zon fri från kärnvapen och alla andra massförstörelsevapen i Mellanöstern; att uppmuntra alla deltagande stater att göra sitt yttersta för att fortsätta denna strävan vid konferensens andra session,

| ab) | att upprätthålla förslaget om en stegvis strategi som har lagts fram av Sverige i syfte att skapa politiskt stöd för pragmatiska, kortsiktiga och uppnåbara åtaganden i fråga om det globala nedrustningsarbetet, vars övergripande mål är att återskapa tillit och förtroende, att ställa sig bakom åtgärder som är inriktade på att minska kärnvapenspridningen, att förbättra samarbetsvanorna mellan staterna, att minska de nukleära riskerna och att öka öppenhet och insyn, som mellanliggande steg för att göra det lättare för de stater som är parter i fördraget att fullgöra de befintliga åtagandena, |
| --- | --- |

ab)

att upprätthålla förslaget om en stegvis strategi som har lagts fram av Sverige i syfte att skapa politiskt stöd för pragmatiska, kortsiktiga och uppnåbara åtaganden i fråga om det globala nedrustningsarbetet, vars övergripande mål är att återskapa tillit och förtroende, att ställa sig bakom åtgärder som är inriktade på att minska kärnvapenspridningen, att förbättra samarbetsvanorna mellan staterna, att minska de nukleära riskerna och att öka öppenhet och insyn, som mellanliggande steg för att göra det lättare för de stater som är parter i fördraget att fullgöra de befintliga åtagandena,

| ac) | att uppmana de stater som är parter i fördraget att utarbeta och införa åtgärder som syftar till att minska riskerna i samband med användningen av kärnvapen, oavsett om de används avsiktligt eller oavsiktligt; att ange att åtgärderna skulle kunna handla om att förbättra kommunikationskanaler, protokoll och cybersäkerhet och att skapa en tydlig åtskillnad mellan konventionella och nukleära tillgångar samt att förbättra motståndskraften mot hybridhot och it-angrepp och att utöka beslutsprocessen vid en kris, |
| --- | --- |

ac)

att uppmana de stater som är parter i fördraget att utarbeta och införa åtgärder som syftar till att minska riskerna i samband med användningen av kärnvapen, oavsett om de används avsiktligt eller oavsiktligt; att ange att åtgärderna skulle kunna handla om att förbättra kommunikationskanaler, protokoll och cybersäkerhet och att skapa en tydlig åtskillnad mellan konventionella och nukleära tillgångar samt att förbättra motståndskraften mot hybridhot och it-angrepp och att utöka beslutsprocessen vid en kris,

| ad) | att stödja åtagandet att öka öppenheten och insynen från kärnvapenstaternas sida i enlighet med de tretton nedrustningsåtgärder som antogs vid 2000 års utvärderingskonferens; att påminna om att en systematiserad rapportering ger en ytterligare förbättrad rapporteringsmekanism, vilket skulle leda till att en lika hög grad av öppenhet uppnås bland dessa stater; att i detta sammanhang ägna särskild uppmärksamhet åt förslagen från initiativet för icke-spridning och nedrustning för att öka öppenheten och insynen för att stärka icke-spridningsfördragets granskningsprocess, |
| --- | --- |

ad)

att stödja åtagandet att öka öppenheten och insynen från kärnvapenstaternas sida i enlighet med de tretton nedrustningsåtgärder som antogs vid 2000 års utvärderingskonferens; att påminna om att en systematiserad rapportering ger en ytterligare förbättrad rapporteringsmekanism, vilket skulle leda till att en lika hög grad av öppenhet uppnås bland dessa stater; att i detta sammanhang ägna särskild uppmärksamhet åt förslagen från initiativet för icke-spridning och nedrustning för att öka öppenheten och insynen för att stärka icke-spridningsfördragets granskningsprocess,

| ae) | att notera det förslag om att skapa en miljö för kärnvapennedrustning (CEND) som Förenta staterna har lagt fram för den förberedande kommittén inför icke-spridningsfördragets tionde granskningskonferens, i syfte att hitta och ta itu med de faktorer i den internationella säkerhetsmiljön som utgör hinder för ytterligare framsteg på nedrustningsområdet, och att införa en mer pragmatisk syn på nedrustning och att tillhandahålla positiva bidrag, så att den tionde granskningskonferensen blir en framgång; att föra fortsatta diskussioner om förslaget inom ramen för den tionde granskningskonferensen och därefter, |
| --- | --- |

ae)

att notera det förslag om att skapa en miljö för kärnvapennedrustning (CEND) som Förenta staterna har lagt fram för den förberedande kommittén inför icke-spridningsfördragets tionde granskningskonferens, i syfte att hitta och ta itu med de faktorer i den internationella säkerhetsmiljön som utgör hinder för ytterligare framsteg på nedrustningsområdet, och att införa en mer pragmatisk syn på nedrustning och att tillhandahålla positiva bidrag, så att den tionde granskningskonferensen blir en framgång; att föra fortsatta diskussioner om förslaget inom ramen för den tionde granskningskonferensen och därefter,

| af) | att uppmana alla stater att utan ytterligare dröjsmål påbörja diskussioner om att inleda och slutföra en av de kvarstående prioriteringarna – fördraget om förbud mot framställning av klyvbart material för kärnvapen – som är helt nödvändigt för att risken för en ny kärnvapenkapprustning ska kunna uteslutas och en förutsättning för att kärnvapnen ska kunna avskaffas, |
| --- | --- |

af)

att uppmana alla stater att utan ytterligare dröjsmål påbörja diskussioner om att inleda och slutföra en av de kvarstående prioriteringarna – fördraget om förbud mot framställning av klyvbart material för kärnvapen – som är helt nödvändigt för att risken för en ny kärnvapenkapprustning ska kunna uteslutas och en förutsättning för att kärnvapnen ska kunna avskaffas,

| ag) | att se till att EU fortsätter att vara en stark förespråkare av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT) och organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO); att också påminna om hur viktigt och brådskande ikraftträdandet av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar är för att undvika att nya vapen utvecklas, |
| --- | --- |

ag)

att se till att EU fortsätter att vara en stark förespråkare av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT) och organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO); att också påminna om hur viktigt och brådskande ikraftträdandet av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar är för att undvika att nya vapen utvecklas,

| ah) | att återigen bekräfta EU:s fortsatta ansträngningar för att den gemensamma övergripande handlingsplanen ska ses som det bästa tänkbara sättet att få en försäkran från Iran om en uteslutande fredlig användning av kärnenergi och som ett viktigt verktyg för att förbättra stabiliteten och säkerheten i Mellanöstern; att fortsatt understryka EU:s viktiga roll i att nå en väg framåt för att säkra kärnteknikavtalet; att upprepa att EU beklagar dels Förenta staternas tillbakadragande från den gemensamma övergripande handlingsplanen, dels återinförandet av sanktioner; att välkomna det motstånd som Frankrike, Tyskland och Förenade kungariket (E3) gett uttryck för i FN mot Förenta staternas förslag om att återinföra sanktioner mot Iran enligt FN:s säkerhetsråds resolution 2231, eftersom Förenta staterna inte längre är part i den gemensamma övergripande handlingsplanen; att välkomna det gemensamma uttalandet från AEOI och IAEA av den 26 augusti 2020 om en lösning, i ärligt uppsåt, på de frågor om genomförande av kärnämneskontroller som IAEA tagit upp, enligt vilket Iran ger IAEA tillträde till de två platser som anges av byrån samt underlättar IAEA:s kontrollverksamhet; att påminna om IAEA:s avgörande roll som den enda oberoende internationella organisationen med ansvar för övervakning och kontroll av åtaganden om icke-spridning av kärnvapen; att uppmana Iran att säkerställa fullständig efterlevnad av sina kärnteknikrelaterade åtaganden enligt den gemensamma övergripande handlingsplanen och icke-spridningsfördraget, |
| --- | --- |

ah)

att återigen bekräfta EU:s fortsatta ansträngningar för att den gemensamma övergripande handlingsplanen ska ses som det bästa tänkbara sättet att få en försäkran från Iran om en uteslutande fredlig användning av kärnenergi och som ett viktigt verktyg för att förbättra stabiliteten och säkerheten i Mellanöstern; att fortsatt understryka EU:s viktiga roll i att nå en väg framåt för att säkra kärnteknikavtalet; att upprepa att EU beklagar dels Förenta staternas tillbakadragande från den gemensamma övergripande handlingsplanen, dels återinförandet av sanktioner; att välkomna det motstånd som Frankrike, Tyskland och Förenade kungariket (E3) gett uttryck för i FN mot Förenta staternas förslag om att återinföra sanktioner mot Iran enligt FN:s säkerhetsråds resolution 2231, eftersom Förenta staterna inte längre är part i den gemensamma övergripande handlingsplanen; att välkomna det gemensamma uttalandet från AEOI och IAEA av den 26 augusti 2020 om en lösning, i ärligt uppsåt, på de frågor om genomförande av kärnämneskontroller som IAEA tagit upp, enligt vilket Iran ger IAEA tillträde till de två platser som anges av byrån samt underlättar IAEA:s kontrollverksamhet; att påminna om IAEA:s avgörande roll som den enda oberoende internationella organisationen med ansvar för övervakning och kontroll av åtaganden om icke-spridning av kärnvapen; att uppmana Iran att säkerställa fullständig efterlevnad av sina kärnteknikrelaterade åtaganden enligt den gemensamma övergripande handlingsplanen och icke-spridningsfördraget,

| ai) | att beklaga Irans stöd till våldsamma icke-statliga aktörer samt utvecklingen och användningen av kapacitet för ballistiska missiler som destabiliserar hela Mellanöstern, |
| --- | --- |

ai)

att beklaga Irans stöd till våldsamma icke-statliga aktörer samt utvecklingen och användningen av kapacitet för ballistiska missiler som destabiliserar hela Mellanöstern,

| aj) | att upprepa att EU ger sitt fulla stöd för målet att få till stånd en kärnvapennedrustning i Nordkorea på ett fullständigt, kontrollerbart och oåterkalleligt sätt i enlighet med alla relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd; att med kraft uppmana Nordkorea att överge sitt kärnvapenprogram och återgå till icke-spridningsfördraget och IAEA:s säkerhetskontroller; att ge den pågående dialogprocessen fortsatt stöd och samtidigt eftersträva en mer aktiv roll i förhandlingarna där man drar nytta av EU:s diplomatiska expertis; att påminna om att Nordkorea fortsätter att utgöra ett regionalt och internationellt kärnvapenhot och ballistiskt hot, |
| --- | --- |

aj)

att upprepa att EU ger sitt fulla stöd för målet att få till stånd en kärnvapennedrustning i Nordkorea på ett fullständigt, kontrollerbart och oåterkalleligt sätt i enlighet med alla relevanta resolutioner från FN:s säkerhetsråd; att med kraft uppmana Nordkorea att överge sitt kärnvapenprogram och återgå till icke-spridningsfördraget och IAEA:s säkerhetskontroller; att ge den pågående dialogprocessen fortsatt stöd och samtidigt eftersträva en mer aktiv roll i förhandlingarna där man drar nytta av EU:s diplomatiska expertis; att påminna om att Nordkorea fortsätter att utgöra ett regionalt och internationellt kärnvapenhot och ballistiskt hot,

| ak) | att fortsätta att stå fast vid och bevara icke-spridningsfördraget som ett viktigt multilateralt instrument till förmån för internationell fred och säkerhet, för att främja dess universalisering och stärka dess genomförande i alla dess tre lika viktiga och ömsesidigt förstärkande pelare; att uppmuntra alla stater som är parter i icke-spridningsfördraget att intensifiera sina insatser för att samarbeta med varandra och driva på arbetet med att göra ett förnyat åtagande om ett övergripande, fullständigt och balanserat genomförande av icke-spridningsfördraget, |
| --- | --- |

ak)

att fortsätta att stå fast vid och bevara icke-spridningsfördraget som ett viktigt multilateralt instrument till förmån för internationell fred och säkerhet, för att främja dess universalisering och stärka dess genomförande i alla dess tre lika viktiga och ömsesidigt förstärkande pelare; att uppmuntra alla stater som är parter i icke-spridningsfördraget att intensifiera sina insatser för att samarbeta med varandra och driva på arbetet med att göra ett förnyat åtagande om ett övergripande, fullständigt och balanserat genomförande av icke-spridningsfördraget,

| al) | att uppmana alla stater som ännu inte har gjort det att underteckna och ratificera icke-spridningsfördraget som kärnvapenfria stater och, i avvaktan på anslutning, att tillämpa dess villkor och förbinda sig att uppfylla dess mål för icke-spridning och nedrustning, bland annat genom att lägga fram bevis för att de inte ägnar sig åt överföring av kärnteknik och genom att stärka konventionen om fysiskt skydd av kärnämne, |
| --- | --- |

al)

att uppmana alla stater som ännu inte har gjort det att underteckna och ratificera icke-spridningsfördraget som kärnvapenfria stater och, i avvaktan på anslutning, att tillämpa dess villkor och förbinda sig att uppfylla dess mål för icke-spridning och nedrustning, bland annat genom att lägga fram bevis för att de inte ägnar sig åt överföring av kärnteknik och genom att stärka konventionen om fysiskt skydd av kärnämne,

| am) | att påminna om att kärnvapennedrustningen måste genomföras på ett realistiskt och progressivt sätt, med vederbörlig hänsyn till allas säkerhetsintressen, och att en minskning av de strategiska riskerna med koppling till kärnvapen bygger på tydlighet i kärnvapendoktrinerna, dialog mellan politiska och militära beslutsfattare, kriskommunikationsverktyg och förtroendeskapande åtgärder. |
| --- | --- |

am)

att påminna om att kärnvapennedrustningen måste genomföras på ett realistiskt och progressivt sätt, med vederbörlig hänsyn till allas säkerhetsintressen, och att en minskning av de strategiska riskerna med koppling till kärnvapen bygger på tydlighet i kärnvapendoktrinerna, dialog mellan politiska och militära beslutsfattare, kriskommunikationsverktyg och förtroendeskapande åtgärder.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2019)0130.

(2)  EUT L 97, 19.4.2000, s. 1.

(3)  EUT L 106, 27.4.2005, s. 32.

(4)  EUT L 90, 10.4.2010, s. 8.

(5)  EUT L 105, 16.4.2019, s. 25.

(6)  EUT L 149, 7.6.2019, s. 63.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdagen den 20 oktober 2020

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/249 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/249

---

P9_TA(2020)0268

Ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller särskilda åtgärder för fordon i slutserier i kategori L till följd av covid-19-utbrottet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller särskilda åtgärder för fordon i slutserier i kategori L till följd av covid-19-utbrottet (COM(2020)0491 – C9-0285/2020 – 2020/0251(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 404/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0491),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0285/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0285/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 oktober 2020 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 oktober 2020 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 och 52.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 och 52.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0190/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0190/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0251

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2020 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/... om ändring av förordning (EU) nr 168/2013 vad gäller särskilda åtgärder för fordon i slutserier i kategori L med anledning av covid-19-pandemin

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2020/1694.)

---

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/250 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/250

---

P9_TA(2020)0269

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter – EGF/2020/001 ES/Stödsektorer till Galiciens varvsindustri

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Spanien – EGF/2020/001 ES/Stödsektorer till Galiciens varvsindustri (COM(2020)0485 – C9-0294/2020 – 2020/1996(BUD))

(2021/C 404/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0485 – C9-0294/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0485 – C9-0294/2020),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1)(EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1)(EGF-förordningen),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelserna från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelserna från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0192/2020), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0192/2020), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. Detta stöd ges genom ekonomiskt stöd till arbetstagare och till de företag som de har arbetat för. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. Detta stöd ges genom ekonomiskt stöd till arbetstagare och till de företag som de har arbetat för.

| B. | Spanien lämnade in ansökan EGF/2020/001 ES/Stödsektorer till Galiciens varvsindustri om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av 960 uppsägningar (4) inom de näringsgrenar som i Nace rev. 2 klassificeras som huvudgrupp 24 (Stål- och metallframställning), 25 (Tillverkning av metallvaror utom maskiner och apparater), 30 (Tillverkning av andra transportmedel), 32 (Annan tillverkning), 33 (Reparation och installation av maskiner och apparater) och 43 (Specialiserad bygg- och anläggningsverksamhet) i Nuts 2-regionen Galicia (ES11) i Spanien. |
| --- | --- |

B.

Spanien lämnade in ansökan EGF/2020/001 ES/Stödsektorer till Galiciens varvsindustri om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av 960 uppsägningar (4) inom de näringsgrenar som i Nace rev. 2 klassificeras som huvudgrupp 24 (Stål- och metallframställning), 25 (Tillverkning av metallvaror utom maskiner och apparater), 30 (Tillverkning av andra transportmedel), 32 (Annan tillverkning), 33 (Reparation och installation av maskiner och apparater) och 43 (Specialiserad bygg- och anläggningsverksamhet) i Nuts 2-regionen Galicia (ES11) i Spanien.

| C. | Ansökan grundas på interventionskriterierna i artikel 4.2 a i EGF-förordningen, som gör det möjligt för en gemensam ansökan som gäller små och medelstora företag i en region att täcka små och medelstora företag inom olika näringsgrenar som definieras som en huvudgrupp i Nace rev. 2, förutsatt att små och medelstora företag är den huvudsakliga eller enda företagstypen i regionen. |
| --- | --- |

C.

Ansökan grundas på interventionskriterierna i artikel 4.2 a i EGF-förordningen, som gör det möjligt för en gemensam ansökan som gäller små och medelstora företag i en region att täcka små och medelstora företag inom olika näringsgrenar som definieras som en huvudgrupp i Nace rev. 2, förutsatt att små och medelstora företag är den huvudsakliga eller enda företagstypen i regionen.

| D. | Små och medelstora företag utgör ryggraden i regionens ekonomi, där mer än 95 % av företagen har färre än 250 anställda, och de 38 företag som berörs av denna ansökan är små och medelstora företag. Galicien är en del av Atlantaxeln och dess ekonomi är i hög grad beroende av gränsöverskridande företag och arbetstagare. |
| --- | --- |

D.

Små och medelstora företag utgör ryggraden i regionens ekonomi, där mer än 95 % av företagen har färre än 250 anställda, och de 38 företag som berörs av denna ansökan är små och medelstora företag. Galicien är en del av Atlantaxeln och dess ekonomi är i hög grad beroende av gränsöverskridande företag och arbetstagare.

| E. | Den galiciska varvsindustrin följer underleverantörsmönstret inom den europeiska varvsindustrin, som till största delen utgörs av små och medelstora varv, där underleverantörerna står för en mycket hög andel av värdet och sysselsättningen. |
| --- | --- |

E.

Den galiciska varvsindustrin följer underleverantörsmönstret inom den europeiska varvsindustrin, som till största delen utgörs av små och medelstora varv, där underleverantörerna står för en mycket hög andel av värdet och sysselsättningen.

| F. | Spanien hävdar att Europa sedan 2004 har förlorat sin handelsvarvsindustri (5) till Asien och att den ekonomiska och finansiella kris som bröt ut 2008 orsakade en betydande minskning av orderingången, en expansion av varvsindustrin i Asien och en intensiv global konkurrens (6). |
| --- | --- |

F.

Spanien hävdar att Europa sedan 2004 har förlorat sin handelsvarvsindustri (5) till Asien och att den ekonomiska och finansiella kris som bröt ut 2008 orsakade en betydande minskning av orderingången, en expansion av varvsindustrin i Asien och en intensiv global konkurrens (6).

| G. | Subventionspolitik och förmånlig skattebehandling såsom statligt stöd och lägre arbetskostnader i de östasiatiska länderna har lett till marknadsförluster för skeppsbyggare i unionen. |
| --- | --- |

G.

Subventionspolitik och förmånlig skattebehandling såsom statligt stöd och lägre arbetskostnader i de östasiatiska länderna har lett till marknadsförluster för skeppsbyggare i unionen.

| H. | Varven i Galicien bygger teknologiskt avancerade militärfartyg, olje- och kemikalietankfartyg, offshorefartyg, fartyg för oceanografisk och seismisk forskning, bogserbåtar, passagerarfartyg och fiskefartyg. |
| --- | --- |

H.

Varven i Galicien bygger teknologiskt avancerade militärfartyg, olje- och kemikalietankfartyg, offshorefartyg, fartyg för oceanografisk och seismisk forskning, bogserbåtar, passagerarfartyg och fiskefartyg.

| I. | Stängningen av varvet Factorias Vulcano i juli 2019, och varvet HJ Barreras begäran om kreditgivare före konkursen i oktober 2019, var händelser som ledde till uppsägningarna, eftersom hälften av de uppsägningar som omfattas av denna ansökan ägde rum i företag som är fordringsägare i HJ Barreras. |
| --- | --- |

I.

Stängningen av varvet Factorias Vulcano i juli 2019, och varvet HJ Barreras begäran om kreditgivare före konkursen i oktober 2019, var händelser som ledde till uppsägningarna, eftersom hälften av de uppsägningar som omfattas av denna ansökan ägde rum i företag som är fordringsägare i HJ Barreras.

| J. | Underleverantörerna till Factorias Vulcano är mycket specialiserade och därför i hög grad beroende av det största varvet och det ömsesidiga beroendet mellan och följderna desamma för sysselsättningen inom varvsindustrins stödsektorer som om företagen ingick i en enda ekonomisk Nace-sektor. |
| --- | --- |

J.

Underleverantörerna till Factorias Vulcano är mycket specialiserade och därför i hög grad beroende av det största varvet och det ömsesidiga beroendet mellan och följderna desamma för sysselsättningen inom varvsindustrins stödsektorer som om företagen ingick i en enda ekonomisk Nace-sektor.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren i artikel 4.2 i EGF-förordningen är uppfyllda och att Spanien är berättigat till ekonomiskt stöd på 2 054 400 EUR enligt den förordningen, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 3 424 000 EUR, inbegripet utgifter för individanpassade tjänster på 3 274 000 EUR och utgifter för förberedande åtgärder samt för förvaltning, information och marknadsföring, kontroll och rapportering på 150 000 EUR. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de spanska myndigheterna lämnade in ansökan den 13 maj 2020 och att kommissionen, utifrån den ytterligare information som Spanien lämnade, slutförde sin bedömning den 11 september 2020 och underrättade parlamentet samma dag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att Spanien började erbjuda de individanpassade tjänsterna till de berörda stödmottagarna den 13 augusti 2020, och att den period som berättigar till ekonomiskt stöd från EGF därför löper från och med den 13 augusti 2020 till och med den 13 augusti 2022. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att Spanien började få administrativa utgifter för genomförandet av EGF den 8 juni 2020 och att utgifterna för förberedande åtgärder, förvaltning, information och marknadsföring samt kontroll och rapportering mellan den 8 juni 2020 och den 13 februari 2023 därför ska berättiga till ekonomiskt stöd från EGF. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att det samordnade paketet med individanpassade tjänster utarbetades av Spanien i samråd med arbetsmarknadens parter och att arbetsmarknadens parter genom ett samarbetsavtal också kommer att delta i genomförandet av tjänsterna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att ASIME och fackföreningarna CCOO (7) och UGT (8), dvs. de arbetsmarknadsparter som deltar i den sociala dialogen i Galicien, deltagit i utarbetandet av det samordnade paketet med individanpassade tjänster och i genomförandet av tjänsterna. Parlamentet betonar att arbetsmarknadens parter också bör delta i övervakningen av åtgärderna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmärksammar att varvsindustrin med stödsektorer i Galicien hade en årlig omsättning på cirka 2 000 miljoner EUR 2018, och att 10 000 direkta arbetstillfällen och 25 000 indirekta arbetstillfällen var beroende av varvsindustrin. Förra året sjönk sektorns omsättning med 11 % och 20,8 % (omkring 2000) av arbetstillfällena gick förlorade. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker att uppsägningarna skedde mot bakgrund av en hög arbetslöshet (11,7 % för 2019) i regionen Galicien. Parlamentet välkomnar därför de åtgärder för omskolning och fortbildning som tillhandahålls genom detta stöd från fonden för att göra den regionala varvsindustrin, den gränsöverskridande ekonomin och hela arbetsmarknaden mer motståndskraftiga och konkurrenskraftiga i framtiden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att effektiv forskning, specialisering och teknisk innovation är avgörande för att stärka den europeiska varvsindustrin och se till att den kan konkurrera på global nivå med länder med lägre arbetskraftskostnader, subventionspolitik och förmånlig skattebehandling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att de individanpassade tjänster som ska tillhandahållas arbetstagare som blivit uppsagda måste skräddarsys för varje profil. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att 94 % av de berörda stödmottagarna är män och 78,2 % av dem är mellan 30 och 54 år. Parlamentet noterar att de individanpassade tjänster som ska tillhandahållas uppsagda arbetstagare omfattar följande: informationsträffar och förberedande seminarier, yrkesvägledning mot anställning eller eget företagande, utbildning (även entreprenörskapsutbildning kommer att ges till dem som siktar på att bli egenföretagare), handledning efter att arbetstagaren har fått nytt arbete, intensivt stöd vid arbetssökande och en rad olika incitament. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att man för att stödja de berörda stödmottagarna i jobbsöknings- eller utbildningsverksamhet, under förutsättning att de berörda stödmottagarna aktivt deltar i åtgärderna, inkluderat incitament till deltagande upp till 400 EUR, resebidrag på 0,19 EUR/kilometer plus för andra kostnader såsom vägtullar och parkeringsavgifter, bidrag till personer med omsorgsansvar på 20 EUR per dag för deltagande och incitament att söka jobb, vilket innebär att de som återgår till arbetslivet som anställda eller egenföretagare kommer att få 200 EUR per månad under en period på högst sex månader. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att de föreslagna åtgärderna utgör aktiva arbetsmarknadsåtgärder inom ramen för de stödberättigade åtgärder som avses i artikel 7 i förordningen om fonden och att åtgärderna inte ersätter passiva socialskyddsåtgärder. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar att det ekonomiska stödet kommer att förvaltas och kontrolleras av samma organ som förvaltar och kontrollerar Europeiska socialfonden och att Xunta de Galicia (9) kommer att vara förvaltningsmyndighetens förmedlande organ. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att de spanska myndigheterna har bekräftat att de åtgärder som avses inte får stöd från någon annan unionsfond eller något annat av unionens finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att stöd från fonden inte får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell rätt eller kollektivavtal. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att enligt de nuvarande reglerna skulle fonden kunna utnyttjas för att stödja permanent uppsagda arbetstagare och egenföretagare i samband med den globala kris som orsakats av covid-19 utan att ändra EGF-förordningen eftersom Spanien är en av de medlemsstater som har drabbats mycket negativt av pandemin. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  I den mening som avses i artikel 3 i förordningen om fonden.

(5)  Handelsvarvsindustrin omfattar byggandet av tank-, bulk- och containerfartyg.

(6)  År 2018 hade Kina (35,5 %) blivit marknadsledare, följt av Japan (23,4 %) och Sydkorea (22,7 %), medan Europas marknadsandel hade sjunkit till endast 6,8 %. När det gäller orderboken 2019 hade Kina som marknadsledare en andel på 34 %, Sydkorea 26 % och Japan 15 %.

(7)  Galiciens industrifederation CCOO.

(8)  Federationen för metall-, bygg- och anknutna industrier UGT (MCA-UGT).

(9)  Xunta de Galicia och särskilt Consellería de Facenda – Dirección General de política financiera, tesoro y fondos europeos / Servicio de inspección y control de fondos comunitarios i samarbete med Consellería de Economía, Emprego e Industria – Secretaría Xeral de Emprego / Subdirección Xeral de Relacións Laborais kommer att vara förvaltningsmyndighetens förmedlande organ.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter efter en ansökan från Spanien – EGF/2020/001 ES/Stödsektorer till Galiciens varvsindustri

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2020/1598.)

---

Fredagen den 23 oktober 2020

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/254 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/254

---

P9_TA(2020)0287

Den gemensamma jordbrukspolitiken – stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta och som finansieras av EGFJ och Ejflu ***I

Europaparlamentets ändringar (*1) antagna den 23 oktober 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler för stöd till strategiska planer som ska utarbetas av medlemsstaterna enligt den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska planer för den gemensamma jordbrukspolitiken) och finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (COM(2018)0392 – C8-0248/2018 – 2018/0216(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 404/18)

Ändring ar 776 och 847

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | I kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén av den 29 november 2017 med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställs utmaningar, mål och inriktning för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Bland målen ingår bland annat att den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) måste bli mer resultatinriktad, förstärka åtgärder för modernisering och hållbarhet, även den ekonomiska, sociala, miljömässiga och klimatrelaterade hållbarheten inom jord- och skogsbruket och i landsbygdsområden, samt bidra till att minska den administrativa bördan för bidragsmottagare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

I kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén av den 29 november 2017 med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställs utmaningar, mål och inriktning för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Bland målen ingår bland annat att den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) måste bli mer resultatinriktad, förstärka åtgärder för modernisering och hållbarhet, även den ekonomiska, sociala, miljömässiga och klimatrelaterade hållbarheten inom jord- och skogsbruket och i landsbygdsområden, samt bidra till att minska den administrativa bördan för bidragsmottagare.

| (1) | I kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén av den 29 november 2017 med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställs utmaningar, mål och inriktning för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Bland målen ingår bland annat att den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) måste bli mer resultatinriktad
  och marknadsinriktad
  , förstärka åtgärder för modernisering och hållbarhet, även den ekonomiska, sociala,
  demografiska
  , miljömässiga och klimatrelaterade hållbarheten inom jord- och skogsbruket och i landsbygdsområden, samt bidra till att minska den administrativa bördan för stödmottagare.
  Den nya politiken bör även innebära en förenkling för stödmottagarna, som bör få rimliga inkomster. Om den gemensamma jordbrukspolitiken ska kunna uppnå dessa mål är det av största vikt att finansieringen i den fleråriga budgetramen 2021–2027 ligger kvar på samma nivå som för 2014–2020. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén av den 29 november 2017 med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställs utmaningar, mål och inriktning för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Bland målen ingår bland annat att den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) måste bli mer resultatinriktad
  och marknadsinriktad
  , förstärka åtgärder för modernisering och hållbarhet, även den ekonomiska, sociala,
  demografiska
  , miljömässiga och klimatrelaterade hållbarheten inom jord- och skogsbruket och i landsbygdsområden, samt bidra till att minska den administrativa bördan för stödmottagare.
  Den nya politiken bör även innebära en förenkling för stödmottagarna, som bör få rimliga inkomster. Om den gemensamma jordbrukspolitiken ska kunna uppnå dessa mål är det av största vikt att finansieringen i den fleråriga budgetramen 2021–2027 ligger kvar på samma nivå som för 2014–2020.

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Den gemensamma jordbrukspolitiken fortsätter att spela en central roll i utvecklingen av unionens landsbygdsområden. Man måste därför försöka bromsa den gradvisa nedläggningen av jordbruksverksamhet genom att bibehålla en stark gemensam jordbrukspolitik med tillräckliga medel, så att man kan minska avfolkningen av landsbygden och fortsätta att tillmötesgå konsumenternas krav i frågor som rör miljö, livsmedelssäkerhet och djurskydd. Med tanke på de utmaningar som producenterna i unionen står inför till följd av nya lagstiftningskrav och en mer uttalad miljöambition, mot bakgrund av prisvolatilitet och unionens öppnare gränser för import från tredjeländer, bör budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken bibehållas på åtminstone samma nivå som under perioden 2014–2020. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Den gemensamma jordbrukspolitiken fortsätter att spela en central roll i utvecklingen av unionens landsbygdsområden. Man måste därför försöka bromsa den gradvisa nedläggningen av jordbruksverksamhet genom att bibehålla en stark gemensam jordbrukspolitik med tillräckliga medel, så att man kan minska avfolkningen av landsbygden och fortsätta att tillmötesgå konsumenternas krav i frågor som rör miljö, livsmedelssäkerhet och djurskydd. Med tanke på de utmaningar som producenterna i unionen står inför till följd av nya lagstiftningskrav och en mer uttalad miljöambition, mot bakgrund av prisvolatilitet och unionens öppnare gränser för import från tredjeländer, bör budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken bibehållas på åtminstone samma nivå som under perioden 2014–2020.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | För att hantera den gemensamma jordbrukspolitikens globala dimension och konsekvenser bör kommissionen säkerställa konsekvens och kontinuitet i förhållande till unionens övriga externa politikområden och instrument, särskilt på områdena för utvecklingssamarbete och handel. Unionens engagemang för en konsekvent politik för utveckling innebär att man måste beakta utvecklingsmål och utvecklingsprinciper när man utformar politiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1b)

För att hantera den gemensamma jordbrukspolitikens globala dimension och konsekvenser bör kommissionen säkerställa konsekvens och kontinuitet i förhållande till unionens övriga externa politikområden och instrument, särskilt på områdena för utvecklingssamarbete och handel. Unionens engagemang för en konsekvent politik för utveckling innebär att man måste beakta utvecklingsmål och utvecklingsprinciper när man utformar politiken.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Eftersom den gemensamma jordbrukspolitiken måste kunna reagera bättre på de utmaningar och möjligheter som uppkommer på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, och på jordbruken, måste förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken förenklas och i sina resultat bättre anpassas till unionens mål, samtidigt som den administrativa bördan minskas avsevärt. Att grunda den gemensamma jordbrukspolitiken på prestation (genomförandemodellen) innebär att unionen bör ställa upp de grundläggande politiska parametrarna, t.ex. den gemensamma jordbrukspolitikens mål och grundläggande regler, samtidigt som medlemsstaterna bör ha större ansvar för hur de uppfyller målen. Genom stärkt subsidiaritet är det möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov och skräddarsy stöden så att de så mycket som möjligt bidrar till att unionens mål uppnås. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Eftersom den gemensamma jordbrukspolitiken måste kunna reagera bättre på de utmaningar och möjligheter som uppkommer på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, och på jordbruken, måste förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken förenklas och i sina resultat bättre anpassas till unionens mål, samtidigt som den administrativa bördan minskas avsevärt. Att grunda den gemensamma jordbrukspolitiken på prestation (genomförandemodellen) innebär att unionen bör ställa upp de grundläggande politiska parametrarna, t.ex. den gemensamma jordbrukspolitikens mål och grundläggande regler, samtidigt som medlemsstaterna bör ha större ansvar för hur de uppfyller målen. Genom stärkt subsidiaritet är det möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov och skräddarsy stöden så att de så mycket som möjligt bidrar till att unionens mål uppnås.

| (2) | Eftersom den gemensamma jordbrukspolitiken måste kunna reagera bättre på de utmaningar och möjligheter som uppkommer på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, och på jordbruken, måste förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken förenklas och i sina resultat bättre anpassas till unionens mål, samtidigt som den administrativa bördan minskas avsevärt
  , i synnerhet för de slutliga stödmottagarna
  . Att grunda den gemensamma jordbrukspolitiken på prestation (genomförandemodellen) innebär att unionen bör ställa upp de grundläggande politiska parametrarna, t.ex. den gemensamma jordbrukspolitikens mål och grundläggande regler, samtidigt som medlemsstaterna bör ha större ansvar för hur de uppfyller målen
  , i kombination med att man säkerställer politisk och finansiell säkerhet för sektorn
  . Genom stärkt subsidiaritet är det möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov och skräddarsy stöden så att de så mycket som möjligt bidrar till att unionens mål uppnås.
  För att säkerställa att denna subsidiaritet inte utgör en ”åternationalisering” av den gemensamma jordbrukspolitiken bör denna förordning emellertid innehålla en tydlig uppsättning unionsregler som syftar till att förhindra en snedvridning av konkurrensen och säkerställa icke-diskriminerande behandling av alla unionsjordbrukare på unionens hela territorium. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den gemensamma jordbrukspolitiken måste kunna reagera bättre på de utmaningar och möjligheter som uppkommer på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, och på jordbruken, måste förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken förenklas och i sina resultat bättre anpassas till unionens mål, samtidigt som den administrativa bördan minskas avsevärt
  , i synnerhet för de slutliga stödmottagarna
  . Att grunda den gemensamma jordbrukspolitiken på prestation (genomförandemodellen) innebär att unionen bör ställa upp de grundläggande politiska parametrarna, t.ex. den gemensamma jordbrukspolitikens mål och grundläggande regler, samtidigt som medlemsstaterna bör ha större ansvar för hur de uppfyller målen
  , i kombination med att man säkerställer politisk och finansiell säkerhet för sektorn
  . Genom stärkt subsidiaritet är det möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov och skräddarsy stöden så att de så mycket som möjligt bidrar till att unionens mål uppnås.
  För att säkerställa att denna subsidiaritet inte utgör en ”åternationalisering” av den gemensamma jordbrukspolitiken bör denna förordning emellertid innehålla en tydlig uppsättning unionsregler som syftar till att förhindra en snedvridning av konkurrensen och säkerställa icke-diskriminerande behandling av alla unionsjordbrukare på unionens hela territorium.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Användningen av gemensamma definitioner som uteslutande fastställts på unionsnivå har orsakat vissa svårigheter för medlemsstaterna att ta hänsyn till sina egna särdrag på nationell, regional och lokal nivå.
  Medlemsstaterna bör
  därför
  ges möjlighet att precisera vissa definitioner i sina strategiska planer. För att säkerställa gemensamma likvärdiga förutsättningar måste vissa ramar dock fastställas på unionsnivå och utgöra nödvändiga
  grundläggande
  delar som ska ingå i dessa definitioner (ramdefinitioner). |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Användningen av gemensamma definitioner som uteslutande fastställts på unionsnivå har orsakat vissa svårigheter för medlemsstaterna att ta hänsyn till sina egna särdrag på nationell, regional och lokal nivå.
  Medlemsstaterna bör
  därför
  ges möjlighet att precisera vissa definitioner i sina strategiska planer. För att säkerställa gemensamma likvärdiga förutsättningar måste vissa ramar dock fastställas på unionsnivå och utgöra nödvändiga
  grundläggande
  delar som ska ingå i dessa definitioner (ramdefinitioner).

| (3) | Medlemsstaterna bör ges möjlighet att precisera vissa definitioner i sina strategiska planer. För att säkerställa gemensamma likvärdiga förutsättningar måste vissa ramar dock fastställas på unionsnivå och utgöra nödvändiga
  gemensamma
  delar som ska ingå i dessa definitioner (ramdefinitioner). |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna bör ges möjlighet att precisera vissa definitioner i sina strategiska planer. För att säkerställa gemensamma likvärdiga förutsättningar måste vissa ramar dock fastställas på unionsnivå och utgöra nödvändiga
  gemensamma
  delar som ska ingå i dessa definitioner (ramdefinitioner).

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | I syfte att säkerställa att unionen kan uppfylla sina internationella förpliktelser om internt stöd som anges i WTO-avtalet om jordbruk, och i synnerhet att det grundläggande inkomststödet för hållbarhet och därtill hörande interventioner fortsätter att anmälas som gröna boxen, dvs. stöd som inte har några, eller endast minimala, handelsstörande effekter eller effekter på produktionen, måste
  ramdefinition
  av ”jordbruksverksamhet” omfatta både produktion av jordbruksprodukter och underhåll av jordbruksarealer. För att anpassa detta till lokala förhållanden bör medlemsstaterna fastställa
  själva
  definitionen av jordbruksverksamhet i sina strategiska planer
  ör
  den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

I syfte att säkerställa att unionen kan uppfylla sina internationella förpliktelser om internt stöd som anges i WTO-avtalet om jordbruk, och i synnerhet att det grundläggande inkomststödet för hållbarhet och därtill hörande interventioner fortsätter att anmälas som gröna boxen, dvs. stöd som inte har några, eller endast minimala, handelsstörande effekter eller effekter på produktionen, måste
  ramdefinition
  av ”jordbruksverksamhet” omfatta både produktion av jordbruksprodukter och underhåll av jordbruksarealer. För att anpassa detta till lokala förhållanden bör medlemsstaterna fastställa
  själva
  definitionen av jordbruksverksamhet i sina strategiska planer
  ör
  den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (4) | I syfte att säkerställa att unionen kan uppfylla sina internationella förpliktelser om internt stöd som anges i WTO-avtalet om jordbruk, och i synnerhet att det grundläggande inkomststödet för hållbarhet och därtill hörande interventioner fortsätter att anmälas som gröna boxen, dvs. stöd som inte har några, eller endast minimala, handelsstörande effekter eller effekter på produktionen, måste
  ramdefinitionen
  av ”jordbruksverksamhet” omfatta både produktion av jordbruksprodukter och underhåll av jordbruksarealer. För att anpassa detta till lokala förhållanden bör medlemsstaterna fastställa definitionen av jordbruksverksamhet i sina strategiska planer
  inom
  den gemensamma jordbrukspolitiken
  , i förenlighet med de gemensamma delarna i unionens ramdefinition
  . |
| --- | --- |

(4)

I syfte att säkerställa att unionen kan uppfylla sina internationella förpliktelser om internt stöd som anges i WTO-avtalet om jordbruk, och i synnerhet att det grundläggande inkomststödet för hållbarhet och därtill hörande interventioner fortsätter att anmälas som gröna boxen, dvs. stöd som inte har några, eller endast minimala, handelsstörande effekter eller effekter på produktionen, måste
  ramdefinitionen
  av ”jordbruksverksamhet” omfatta både produktion av jordbruksprodukter och underhåll av jordbruksarealer. För att anpassa detta till lokala förhållanden bör medlemsstaterna fastställa definitionen av jordbruksverksamhet i sina strategiska planer
  inom
  den gemensamma jordbrukspolitiken
  , i förenlighet med de gemensamma delarna i unionens ramdefinition
  .

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | För att bevara
  de
  väsentliga unionsomfattande element
  som säkerställer
  jämförbarhet mellan
  medlemsstaterna
  , dock utan att begränsa medlemsstaterna i deras strävan att uppnå unionens mål, bör en
  definition
  av ”jordbruksareal” fastställas. De relaterade definitionerna av ”åkermark”, ”permanenta grödor” och ”permanent gräsmark” bör anges i allmänna ordalag så att medlemsstaterna får möjlighet att ytterligare specificera definitionerna i enlighet med lokala villkor. Ramdefinitionen av ”åkermark” bör fastställas på ett sätt som gör det möjligt för medlemsstaterna att täcka olika produktionsformer, inbegripet system för trädjordbruk och odlingsbara områden med buskar och träd, och som omfattar mark i träda för att säkerställa interventionernas frikopplade karaktär. Ramdefinitionen av ”permanenta grödor” bör omfatta både areal som faktiskt används för produktion och sådan som inte används, samt plantskolor och skottskog med kort omloppstid, enligt medlemsstaternas egna definitioner. Ramdefinitionen av ”permanent gräsmark” bör ge medlemsstaterna möjlighet att ange ytterligare kriterier och ta med andra arter än gräs eller annat örtartat foder som kan användas för bete eller som kan producera foder, oavsett om de används för faktisk produktion eller inte. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

För att bevara
  de
  väsentliga unionsomfattande element
  som säkerställer
  jämförbarhet mellan
  medlemsstaterna
  , dock utan att begränsa medlemsstaterna i deras strävan att uppnå unionens mål, bör en
  definition
  av ”jordbruksareal” fastställas. De relaterade definitionerna av ”åkermark”, ”permanenta grödor” och ”permanent gräsmark” bör anges i allmänna ordalag så att medlemsstaterna får möjlighet att ytterligare specificera definitionerna i enlighet med lokala villkor. Ramdefinitionen av ”åkermark” bör fastställas på ett sätt som gör det möjligt för medlemsstaterna att täcka olika produktionsformer, inbegripet system för trädjordbruk och odlingsbara områden med buskar och träd, och som omfattar mark i träda för att säkerställa interventionernas frikopplade karaktär. Ramdefinitionen av ”permanenta grödor” bör omfatta både areal som faktiskt används för produktion och sådan som inte används, samt plantskolor och skottskog med kort omloppstid, enligt medlemsstaternas egna definitioner. Ramdefinitionen av ”permanent gräsmark” bör ge medlemsstaterna möjlighet att ange ytterligare kriterier och ta med andra arter än gräs eller annat örtartat foder som kan användas för bete eller som kan producera foder, oavsett om de används för faktisk produktion eller inte.

| (5) | För att bevara
  gemensamma
  väsentliga unionsomfattande element
  i syfte att säkerställa
  jämförbarhet mellan
  medlemsstaternas beslut och likabehandling av europeiska jordbrukare
  , dock utan att begränsa medlemsstaterna i deras strävan att uppnå unionens mål, bör en
  ramdefinition
  av ”jordbruksareal” fastställas. De relaterade definitionerna av ”åkermark”, ”permanenta grödor” och ”permanent gräsmark” bör anges i allmänna ordalag så att medlemsstaterna får möjlighet att ytterligare specificera definitionerna i enlighet med lokala villkor
  och traditionella metoder
  . Ramdefinitionen av ”åkermark” bör fastställas på ett sätt som gör det möjligt för medlemsstaterna att täcka olika produktionsformer, inbegripet system för trädjordbruk och odlingsbara områden med buskar och träd, och som omfattar mark i träda för att säkerställa interventionernas frikopplade karaktär. Ramdefinitionen av ”permanenta grödor” bör omfatta både areal som faktiskt används för produktion och sådan som inte används, samt plantskolor och skottskog med kort omloppstid, enligt medlemsstaternas egna definitioner. Ramdefinitionen av ”permanent gräsmark” bör ge medlemsstaterna möjlighet att ange ytterligare kriterier och ta med andra arter än gräs eller annat örtartat foder som
  uteslutande eller ej
  kan användas för bete, eller som kan producera foder, oavsett om de används för faktisk produktion eller inte. |
| --- | --- |

(5)

För att bevara
  gemensamma
  väsentliga unionsomfattande element
  i syfte att säkerställa
  jämförbarhet mellan
  medlemsstaternas beslut och likabehandling av europeiska jordbrukare
  , dock utan att begränsa medlemsstaterna i deras strävan att uppnå unionens mål, bör en
  ramdefinition
  av ”jordbruksareal” fastställas. De relaterade definitionerna av ”åkermark”, ”permanenta grödor” och ”permanent gräsmark” bör anges i allmänna ordalag så att medlemsstaterna får möjlighet att ytterligare specificera definitionerna i enlighet med lokala villkor
  och traditionella metoder
  . Ramdefinitionen av ”åkermark” bör fastställas på ett sätt som gör det möjligt för medlemsstaterna att täcka olika produktionsformer, inbegripet system för trädjordbruk och odlingsbara områden med buskar och träd, och som omfattar mark i träda för att säkerställa interventionernas frikopplade karaktär. Ramdefinitionen av ”permanenta grödor” bör omfatta både areal som faktiskt används för produktion och sådan som inte används, samt plantskolor och skottskog med kort omloppstid, enligt medlemsstaternas egna definitioner. Ramdefinitionen av ”permanent gräsmark” bör ge medlemsstaterna möjlighet att ange ytterligare kriterier och ta med andra arter än gräs eller annat örtartat foder som
  uteslutande eller ej
  kan användas för bete, eller som kan producera foder, oavsett om de används för faktisk produktion eller inte.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | I det framtida jordbruket bör fokus ligga på att producera livsmedel av hög kvalitet, eftersom det är där som unionen har en konkurrensfördel. Unionens normer bör bibehållas och stärkas där så är möjligt. Dessutom bör åtgärder vidtas för att ytterligare öka livsmedelsindustrins produktivitet och konkurrenskraft på lång sikt och för att införa ny teknik och effektivare resursanvändning, och därigenom stärka unionens ledande roll i världen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

I det framtida jordbruket bör fokus ligga på att producera livsmedel av hög kvalitet, eftersom det är där som unionen har en konkurrensfördel. Unionens normer bör bibehållas och stärkas där så är möjligt. Dessutom bör åtgärder vidtas för att ytterligare öka livsmedelsindustrins produktivitet och konkurrenskraft på lång sikt och för att införa ny teknik och effektivare resursanvändning, och därigenom stärka unionens ledande roll i världen.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | När det gäller arealer som används för produktion av hampa bör krav på användning av hampfrösorter med en tetrahydrokannabinolhalt som är lägre än
  0,2
   % ingå i definitionen av stödberättigande hektar, i syfte att skydda folkhälsan och säkerställa samstämmighet med annan lagstiftning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

När det gäller arealer som används för produktion av hampa bör krav på användning av hampfrösorter med en tetrahydrokannabinolhalt som är lägre än
  0,2
   % ingå i definitionen av stödberättigande hektar, i syfte att skydda folkhälsan och säkerställa samstämmighet med annan lagstiftning.

| (8) | När det gäller arealer som används för produktion av hampa bör krav på användning av hampfrösorter med en tetrahydrokannabinolhalt som är lägre än
  0,3
  % ingå i definitionen av stödberättigande hektar, i syfte att skydda folkhälsan och säkerställa samstämmighet med annan lagstiftning. |
| --- | --- |

(8)

När det gäller arealer som används för produktion av hampa bör krav på användning av hampfrösorter med en tetrahydrokannabinolhalt som är lägre än
  0,3
  % ingå i definitionen av stödberättigande hektar, i syfte att skydda folkhälsan och säkerställa samstämmighet med annan lagstiftning.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | I syfte att ytterligare förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens prestation bör inkomststöd riktas till
  riktiga
  jordbrukare. För att säkerställa en gemensam strategi på EU-nivå för sådant riktat stöd, bör en ramdefinition av
  ”riktiga
  jordbrukare” med de
  väsentliga
  dragen fastställas.
  På grundval av denna ramdefinition bör medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken definiera vilka jordbrukare som inte ska anses vara riktiga jordbrukare, på grundval av villkor som inkomstprövning, arbetskraftsinsats på gården, företagets målsättningar och förekomst i register. Detta bör inte heller utesluta
  stöd till jordbrukare med flera sysslor, som aktivt utövar jordbruk, men som också är engagerade i annan verksamhet än jordbruksverksamhet utanför jordbruksföretaget, eftersom deras diversifierade verksamheter ofta förbättrar den socioekonomiska strukturen i landsbygdsområdena. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

I syfte att ytterligare förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens prestation bör inkomststöd riktas till
  riktiga
  jordbrukare. För att säkerställa en gemensam strategi på EU-nivå för sådant riktat stöd, bör en ramdefinition av
  ”riktiga
  jordbrukare” med de
  väsentliga
  dragen fastställas.
  På grundval av denna ramdefinition bör medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken definiera vilka jordbrukare som inte ska anses vara riktiga jordbrukare, på grundval av villkor som inkomstprövning, arbetskraftsinsats på gården, företagets målsättningar och förekomst i register. Detta bör inte heller utesluta
  stöd till jordbrukare med flera sysslor, som aktivt utövar jordbruk, men som också är engagerade i annan verksamhet än jordbruksverksamhet utanför jordbruksföretaget, eftersom deras diversifierade verksamheter ofta förbättrar den socioekonomiska strukturen i landsbygdsområdena.

| (9) | I syfte att ytterligare förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens prestation bör inkomststöd riktas till
  aktiva
  jordbrukare. För att säkerställa en gemensam strategi på EU-nivå för sådant riktat stöd, bör en ramdefinition av
  ”aktiva
  jordbrukare” med de
  gemensamma
  dragen fastställas. Stöd till jordbrukare med flera sysslor, som aktivt utövar jordbruk men som också är engagerade i annan verksamhet än jordbruksverksamhet utanför jordbruksföretaget
  , bör inte uteslutas
  , eftersom deras diversifierade verksamheter ofta förbättrar den socioekonomiska strukturen i landsbygdsområdena.
  Ramdefinitionen bör under alla omständigheter bidra till att bevara den modell med familjejordbruk som finns i unionen. |
| --- | --- |

(9)

I syfte att ytterligare förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens prestation bör inkomststöd riktas till
  aktiva
  jordbrukare. För att säkerställa en gemensam strategi på EU-nivå för sådant riktat stöd, bör en ramdefinition av
  ”aktiva
  jordbrukare” med de
  gemensamma
  dragen fastställas. Stöd till jordbrukare med flera sysslor, som aktivt utövar jordbruk men som också är engagerade i annan verksamhet än jordbruksverksamhet utanför jordbruksföretaget
  , bör inte uteslutas
  , eftersom deras diversifierade verksamheter ofta förbättrar den socioekonomiska strukturen i landsbygdsområdena.
  Ramdefinitionen bör under alla omständigheter bidra till att bevara den modell med familjejordbruk som finns i unionen.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundprincip för unionen, och jämställdhetsintegrering är ett viktigt verktyg för att integrera denna princip i den gemensamma jordbrukspolitiken. Man bör därför särskilt fokusera på att främja kvinnors deltagande i den socioekonomiska utvecklingen i landsbygdsområden. De gårdar som drivs av kvinnor tenderar att vara mindre till sin storlek, och det arbete som utförs av kvinnor, i egenskap av jordbrukares makor, är inte alltid erkänt och synligt, vilket har konsekvenser för deras ekonomiska oberoende . Denna förordning bör bidra till att säkerställa att kvinnors arbete blir mer synligt och uppskattat, och att det i högre grad beaktas i de särskilda mål som medlemsstaterna ska föreslå inom ramen för sina strategiska planer. Jämställdhet och principer om icke-diskriminering bör ingå som en grundläggande del i utformningen, genomförandet och utvärderingen av interventionerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemsstaterna bör även stärka sin kapacitet när det gäller jämställdhetsintegrering och insamling av könsuppdelade uppgifter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundprincip för unionen, och jämställdhetsintegrering är ett viktigt verktyg för att integrera denna princip i den gemensamma jordbrukspolitiken. Man bör därför särskilt fokusera på att främja kvinnors deltagande i den socioekonomiska utvecklingen i landsbygdsområden. De gårdar som drivs av kvinnor tenderar att vara mindre till sin storlek, och det arbete som utförs av kvinnor, i egenskap av jordbrukares makor, är inte alltid erkänt och synligt, vilket har konsekvenser för deras ekonomiska oberoende . Denna förordning bör bidra till att säkerställa att kvinnors arbete blir mer synligt och uppskattat, och att det i högre grad beaktas i de särskilda mål som medlemsstaterna ska föreslå inom ramen för sina strategiska planer. Jämställdhet och principer om icke-diskriminering bör ingå som en grundläggande del i utformningen, genomförandet och utvärderingen av interventionerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemsstaterna bör även stärka sin kapacitet när det gäller jämställdhetsintegrering och insamling av könsuppdelade uppgifter.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | I syfte att säkerställa samstämmighet mellan direktstöd och landsbygdsutvecklingsinterventioner när det gäller målet att bidra till generationsskifte bör en ramdefinition av ”unga jordbrukare” med
  de väsentliga dragen
  fastställas på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

I syfte att säkerställa samstämmighet mellan direktstöd och landsbygdsutvecklingsinterventioner när det gäller målet att bidra till generationsskifte bör en ramdefinition av ”unga jordbrukare” med
  de väsentliga dragen
  fastställas på unionsnivå.

| (10) | I syfte att säkerställa samstämmighet mellan direktstöd och landsbygdsutvecklingsinterventioner när det gäller målet att bidra till generationsskifte bör en ramdefinition av ”unga jordbrukare” med
  gemensamma delar
  fastställas på unionsnivå. |
| --- | --- |

(10)

I syfte att säkerställa samstämmighet mellan direktstöd och landsbygdsutvecklingsinterventioner när det gäller målet att bidra till generationsskifte bör en ramdefinition av ”unga jordbrukare” med
  gemensamma delar
  fastställas på unionsnivå.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | I syfte att säkerställa att interventionstyperna för direktstöd och interventionstyperna för landsbygdsutveckling bidrar till uppnåendet av målet att underlätta affärsutveckling i landsbygdsområden på ett samstämt sätt, bör en ramdefinition av ”nya jordbrukare” med gemensamma delar fastställas på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

I syfte att säkerställa att interventionstyperna för direktstöd och interventionstyperna för landsbygdsutveckling bidrar till uppnåendet av målet att underlätta affärsutveckling i landsbygdsområden på ett samstämt sätt, bör en ramdefinition av ”nya jordbrukare” med gemensamma delar fastställas på unionsnivå.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | För att
  förverkliga
  den gemensamma jordbrukspolitikens mål enligt artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), samt för att se till att unionen på lämpligt sätt hanterar nya utmaningar, är det lämpligt att föreskriva ett antal allmänna mål som återspeglar de riktlinjer som ges i meddelandet Framtiden för livsmedel och jordbruk. Ett antal särskilda mål bör definieras ytterligare på unionsnivå och
  tillämpas
  av medlemsstaterna i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Samtidigt som man uppnår balans mellan olika aspekter av hållbar utveckling, i enlighet med konsekvensbedömningen, bör dessa särskilda mål omsätta de allmänna målen för den gemensamma jordbrukspolitiken till mer konkreta prioriteringar
  och ta hänsyn till relevant unionslagstiftning, särskilt när det gäller klimat, energi och miljö
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

För att
  förverkliga
  den gemensamma jordbrukspolitikens mål enligt artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), samt för att se till att unionen på lämpligt sätt hanterar nya utmaningar, är det lämpligt att föreskriva ett antal allmänna mål som återspeglar de riktlinjer som ges i meddelandet Framtiden för livsmedel och jordbruk. Ett antal särskilda mål bör definieras ytterligare på unionsnivå och
  tillämpas
  av medlemsstaterna i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Samtidigt som man uppnår balans mellan olika aspekter av hållbar utveckling, i enlighet med konsekvensbedömningen, bör dessa särskilda mål omsätta de allmänna målen för den gemensamma jordbrukspolitiken till mer konkreta prioriteringar
  och ta hänsyn till relevant unionslagstiftning, särskilt när det gäller klimat, energi och miljö
  .

| (11) | För att
  eftersträva
  den gemensamma jordbrukspolitikens mål enligt artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), samt för att se till att unionen på lämpligt sätt hanterar nya utmaningar, är det lämpligt att föreskriva ett antal allmänna mål som återspeglar de riktlinjer som ges i meddelandet Framtiden för livsmedel och jordbruk. Ett antal särskilda mål bör definieras mer noggrant på unionsnivå och
  eftersträvas
  av medlemsstaterna i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Samtidigt som de säkerställer balans mellan olika aspekter av hållbar utveckling, i enlighet med konsekvensbedömningen, bör dessa särskilda mål omsätta de allmänna målen för den gemensamma jordbrukspolitiken till mer konkreta prioriteringar
  , såväl på det ekonomiska och sociala området som på miljöområdet
  . |
| --- | --- |

(11)

För att
  eftersträva
  den gemensamma jordbrukspolitikens mål enligt artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), samt för att se till att unionen på lämpligt sätt hanterar nya utmaningar, är det lämpligt att föreskriva ett antal allmänna mål som återspeglar de riktlinjer som ges i meddelandet Framtiden för livsmedel och jordbruk. Ett antal särskilda mål bör definieras mer noggrant på unionsnivå och
  eftersträvas
  av medlemsstaterna i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Samtidigt som de säkerställer balans mellan olika aspekter av hållbar utveckling, i enlighet med konsekvensbedömningen, bör dessa särskilda mål omsätta de allmänna målen för den gemensamma jordbrukspolitiken till mer konkreta prioriteringar
  , såväl på det ekonomiska och sociala området som på miljöområdet
  .

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens genomförandemodell är det unionen som ska fastställa unionens mål och definiera vilka interventionstyper som ska göras
  och unionens grundläggande krav
  som medlemsstaterna måste uppfylla, medan medlemsstaterna ansvarar för att omsätta unionens regelverk i konkreta stödarrangemang för bidragsmottagarna. Därvid bör medlemsstaterna följa stadgan om de grundläggande rättigheterna och de allmänna principerna i unionsrätten, och se till att den rättsliga ramen för beviljandet av unionens stöd till bidragsmottagare grundar sig på deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken och är förenlig med principerna och kraven i denna förordning och [den övergripande förordningen]. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens genomförandemodell är det unionen som ska fastställa unionens mål och definiera vilka interventionstyper som ska göras
  och unionens grundläggande krav
  som medlemsstaterna måste uppfylla, medan medlemsstaterna ansvarar för att omsätta unionens regelverk i konkreta stödarrangemang för bidragsmottagarna. Därvid bör medlemsstaterna följa stadgan om de grundläggande rättigheterna och de allmänna principerna i unionsrätten, och se till att den rättsliga ramen för beviljandet av unionens stöd till bidragsmottagare grundar sig på deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken och är förenlig med principerna och kraven i denna förordning och [den övergripande förordningen].

| (13) | Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens genomförandemodell är det unionen som ska fastställa unionens mål och definiera vilka interventionstyper som ska göras
  samt de gemensamma unionskrav
  som medlemsstaterna måste uppfylla, medan medlemsstaterna ansvarar för att omsätta unionens regelverk i konkreta stödarrangemang för bidragsmottagarna. Därvid bör medlemsstaterna följa stadgan om de grundläggande rättigheterna och de allmänna principerna i unionsrätten, och se till att den rättsliga ramen för beviljandet av unionens stöd till bidragsmottagare grundar sig på deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken och är förenlig med principerna och kraven i denna förordning och [den övergripande förordningen]. |
| --- | --- |

(13)

Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens genomförandemodell är det unionen som ska fastställa unionens mål och definiera vilka interventionstyper som ska göras
  samt de gemensamma unionskrav
  som medlemsstaterna måste uppfylla, medan medlemsstaterna ansvarar för att omsätta unionens regelverk i konkreta stödarrangemang för bidragsmottagarna. Därvid bör medlemsstaterna följa stadgan om de grundläggande rättigheterna och de allmänna principerna i unionsrätten, och se till att den rättsliga ramen för beviljandet av unionens stöd till bidragsmottagare grundar sig på deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken och är förenlig med principerna och kraven i denna förordning och [den övergripande förordningen].

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | De övergripande principerna i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 10 i EUF-fördraget, inbegripet subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i artikel 5 i EU-fördraget, bör iakttas vid genomförandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemsstaterna och kommissionen bör också uppfylla skyldigheterna enligt Förenta Nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och säkerställa tillgänglighet i enlighet med artikel 9 i konventionen och med unionslagstiftningen om harmonisering av tillgänglighetskrav för varor och tjänster. Medlemsstaterna och kommissionen bör sträva efter att undanröja ojämlikhet och främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt jämställdhetsintegrering, och att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) bör inte stödja åtgärder som bidrar till någon form av segregering, diskriminering eller utestängning. Målen för dessa fonder bör eftersträvas mot bakgrund av en hållbar utveckling och i linje med det syfte som förespråkas inom ramen för Århuskonventionen och av unionen, att bevara, skydda och förbättra miljöns kvalitet och bekämpa klimatförändring, enligt vad som anges i artiklarna 11 och 191.1 i EUF-fördraget, i kombination med tillämpningen av principen att förorenaren betalar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

De övergripande principerna i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artikel 10 i EUF-fördraget, inbegripet subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i artikel 5 i EU-fördraget, bör iakttas vid genomförandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemsstaterna och kommissionen bör också uppfylla skyldigheterna enligt Förenta Nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och säkerställa tillgänglighet i enlighet med artikel 9 i konventionen och med unionslagstiftningen om harmonisering av tillgänglighetskrav för varor och tjänster. Medlemsstaterna och kommissionen bör sträva efter att undanröja ojämlikhet och främja jämställdhet mellan kvinnor och män samt jämställdhetsintegrering, och att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) bör inte stödja åtgärder som bidrar till någon form av segregering, diskriminering eller utestängning. Målen för dessa fonder bör eftersträvas mot bakgrund av en hållbar utveckling och i linje med det syfte som förespråkas inom ramen för Århuskonventionen och av unionen, att bevara, skydda och förbättra miljöns kvalitet och bekämpa klimatförändring, enligt vad som anges i artiklarna 11 och 191.1 i EUF-fördraget, i kombination med tillämpningen av principen att förorenaren betalar.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 13b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13b) | Genomförandemodellen bör inte leda till en situation där det finns 27 olika nationella typer av jordbrukspolitik som riskerar att skada gemenskapsandan i den gemensamma jordbrukspolitiken och leda till snedvridningar. Medlemsstaterna bör ges viss flexibilitet inom ramen för ett starkt gemensamt regelverk. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13b)

Genomförandemodellen bör inte leda till en situation där det finns 27 olika nationella typer av jordbrukspolitik som riskerar att skada gemenskapsandan i den gemensamma jordbrukspolitiken och leda till snedvridningar. Medlemsstaterna bör ges viss flexibilitet inom ramen för ett starkt gemensamt regelverk.

Ändring ar 17 och 779

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Inom ramen för ökad marknadsorientering för den gemensamma jordbrukspolitiken, såsom föreskrivs i kommissionens meddelande Framtiden för livsmedel och jordbruk, kan marknadsexponering,
  klimatförändring
  och den därmed sammanhängande ökade frekvensen och förstörelsekraften av allvarliga extrema klimathändelser, samt sanitära och fytosanitära kriser leda till risk för prisvolatilitet och ökat tryck på inkomsterna. Även om jordbrukarna ytterst är ansvariga för att utforma sina företagsstrategier bör en stabil ram inrättas för att säkerställa lämplig riskhantering. Därför kan medlemsstaterna och jordbrukarna få tillgång till ett unionsplattform för riskhantering för kapacitetsuppbyggnad i syfte att ge jordbrukarna lämpliga finansiella instrument för investeringar och tillgång till rörelsekapital, fortbildning, kunskapsöverföring och rådgivning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Inom ramen för ökad marknadsorientering för den gemensamma jordbrukspolitiken, såsom föreskrivs i kommissionens meddelande Framtiden för livsmedel och jordbruk, kan marknadsexponering,
  klimatförändring
  och den därmed sammanhängande ökade frekvensen och förstörelsekraften av allvarliga extrema klimathändelser, samt sanitära och fytosanitära kriser leda till risk för prisvolatilitet och ökat tryck på inkomsterna. Även om jordbrukarna ytterst är ansvariga för att utforma sina företagsstrategier bör en stabil ram inrättas för att säkerställa lämplig riskhantering. Därför kan medlemsstaterna och jordbrukarna få tillgång till ett unionsplattform för riskhantering för kapacitetsuppbyggnad i syfte att ge jordbrukarna lämpliga finansiella instrument för investeringar och tillgång till rörelsekapital, fortbildning, kunskapsöverföring och rådgivning.

| (15) | Inom ramen för ökad marknadsorientering för den gemensamma jordbrukspolitiken, såsom föreskrivs i kommissionens meddelande Framtiden för livsmedel och jordbruk, kan marknadsexponering,
  avsaknad av klausuler om ömsesidighet i handelsavtal med tredjeländer, klimatförändringar
  och den därmed sammanhängande ökade frekvensen och förstörelsekraften av allvarliga extrema klimathändelser, samt sanitära och fytosanitära kriser leda till risk för prisvolatilitet och ökat tryck på inkomsterna.
  Obalanser i livsmedelskedjan som i första hand missgynnar primärsektorn, som är den svagaste länken, påverkar också producenternas inkomster negativt.
   Även om jordbrukarna ytterst är ansvariga för att utforma sina företagsstrategier
  och för att förbättra sina jordbruksföretags motståndskraft
  , bör en stabil ram inrättas för att säkerställa lämplig riskhantering. Därför kan medlemsstaterna och jordbrukarna få tillgång till en unionsplattform för riskhantering för kapacitetsuppbyggnad i syfte att ge jordbrukarna lämpliga finansiella instrument för investeringar och tillgång till rörelsekapital, fortbildning, kunskapsöverföring och rådgivning. |
| --- | --- |

(15)

Inom ramen för ökad marknadsorientering för den gemensamma jordbrukspolitiken, såsom föreskrivs i kommissionens meddelande Framtiden för livsmedel och jordbruk, kan marknadsexponering,
  avsaknad av klausuler om ömsesidighet i handelsavtal med tredjeländer, klimatförändringar
  och den därmed sammanhängande ökade frekvensen och förstörelsekraften av allvarliga extrema klimathändelser, samt sanitära och fytosanitära kriser leda till risk för prisvolatilitet och ökat tryck på inkomsterna.
  Obalanser i livsmedelskedjan som i första hand missgynnar primärsektorn, som är den svagaste länken, påverkar också producenternas inkomster negativt.
   Även om jordbrukarna ytterst är ansvariga för att utforma sina företagsstrategier
  och för att förbättra sina jordbruksföretags motståndskraft
  , bör en stabil ram inrättas för att säkerställa lämplig riskhantering. Därför kan medlemsstaterna och jordbrukarna få tillgång till en unionsplattform för riskhantering för kapacitetsuppbyggnad i syfte att ge jordbrukarna lämpliga finansiella instrument för investeringar och tillgång till rörelsekapital, fortbildning, kunskapsöverföring och rådgivning.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Förstärkta miljö-
  och klimatåtgärder och bidrag till uppnåendet av unionens mål på miljö- och klimatområdena har en mycket hög prioritet i framtiden inom unionens jordbruk och skogsbruk. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör därför avspegla en högre ambitionsnivå när det gäller dessa mål. I enlighet med genomförandemodellen bör de åtgärder som vidtas för att ta itu med miljöförstöring och klimatförändringar vara resultatinriktade, och artikel 11 i EUF-fördraget bör därför i detta sammanhang betraktas som en skyldighet att nå resultat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Förstärkta miljö-
  och klimatåtgärder och bidrag till uppnåendet av unionens mål på miljö- och klimatområdena har en mycket hög prioritet i framtiden inom unionens jordbruk och skogsbruk. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör därför avspegla en högre ambitionsnivå när det gäller dessa mål. I enlighet med genomförandemodellen bör de åtgärder som vidtas för att ta itu med miljöförstöring och klimatförändringar vara resultatinriktade, och artikel 11 i EUF-fördraget bör därför i detta sammanhang betraktas som en skyldighet att nå resultat.

| (16) | Stöd till och förbättring av miljöskyddet, den biologiska mångfalden
  och
  den genetiska mångfalden i jordbrukssystemet samt
  klimatåtgärder och bidrag till uppnåendet av unionens mål på miljö- och klimatområdena har en mycket hög prioritet i framtiden inom unionens jordbruk
  , trädgårdsodling
  och skogsbruk. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör därför avspegla en högre ambitionsnivå när det gäller dessa mål
  , samtidigt som den på lämpligt sätt bör avspegla den större bördan och de striktare kraven för producenterna
  . I enlighet med genomförandemodellen bör de åtgärder som vidtas för att ta itu med miljöförstöring och klimatförändringar vara resultatinriktade, och artikel 11 i EUF-fördraget bör därför i detta sammanhang betraktas som en skyldighet att nå resultat. |
| --- | --- |

(16)

Stöd till och förbättring av miljöskyddet, den biologiska mångfalden
  och
  den genetiska mångfalden i jordbrukssystemet samt
  klimatåtgärder och bidrag till uppnåendet av unionens mål på miljö- och klimatområdena har en mycket hög prioritet i framtiden inom unionens jordbruk
  , trädgårdsodling
  och skogsbruk. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör därför avspegla en högre ambitionsnivå när det gäller dessa mål
  , samtidigt som den på lämpligt sätt bör avspegla den större bördan och de striktare kraven för producenterna
  . I enlighet med genomförandemodellen bör de åtgärder som vidtas för att ta itu med miljöförstöring och klimatförändringar vara resultatinriktade, och artikel 11 i EUF-fördraget bör därför i detta sammanhang betraktas som en skyldighet att nå resultat.

Eftersom många landsbygdsområden i unionen lider av strukturella problem som t.ex. brist på attraktiva arbetstillfällen, kompetensbrist, brist på investeringar i konnektivitet, infrastruktur och grundläggande tjänster, liksom ungdomsflykt, är det viktigt att förstärka den socioekonomiska strukturen i dessa områden, i linje med Cork 2.0-deklarationen. Detta kan ske genom sysselsättningsskapande åtgärder och generationsförnyelse, genom att bringa kommissionens tillväxt- och sysselsättningspakt till landsbygden, genom främjande av social integration, generationsförnyelse och upprättande av smarta byar över hela EU:s landsbygd. Som framgår av meddelandet Framtiden för livsmedel och jordbruk kan nya värdekedjor på landsbygden, till exempel
  ren
  energi, den
  nya
  bioekonomin, den cirkulära ekonomin och ekoturism
  ge
  tillväxt- och sysselsättningspotential i landsbygdsområden. I detta sammanhang kan finansiella instrument
  och användningen av InvestEU-garantin
  spela en avgörande roll för att
  garantera
  tillgången till finansiering och stärka
  odlingsanläggningars
  och andra företags tillväxtpotential. Det finns potential för sysselsättningsmöjligheter i landsbygdsområden för tredjelandsmedborgare som vistas i EU legalt, vilket främjar deras sociala och ekonomiska integration, särskilt inom ramen för gemenskapsledda lokala utvecklingsstrategier.

Eftersom många landsbygdsområden i unionen lider av strukturella problem som t.ex. brist på attraktiva arbetstillfällen, kompetensbrist, brist på investeringar i 
  bredband och
  konnektivitet, infrastruktur och grundläggande tjänster, liksom ungdomsflykt, är det viktigt att förstärka den socioekonomiska strukturen i dessa områden, i linje med Cork 2.0-deklarationen. Detta kan ske genom sysselsättningsskapande åtgärder och generationsförnyelse, genom att bringa kommissionens tillväxt- och sysselsättningspakt till landsbygden,
  och
  genom främjande av social integration,
  stöd till unga, ett ökat kvinnligt deltagande i landsbygdsekonomin,
  generationsförnyelse och upprättande av smarta byar över hela EU:s landsbygd.
  För att stabilisera och diversifiera ekonomin på landsbygden bör stöd till företagsutveckling, grundande av nya företag och säkring av företags ekonomiska framtid även gälla andra företag än jordbruksföretag.
  Som framgår av meddelandet Framtiden för livsmedel och jordbruk kan nya värdekedjor på landsbygden, till exempel
  förnybar
  energi, den
  framväxande
  bioekonomin, den cirkulära ekonomin och ekoturism
  erbjuda
  tillväxt- och sysselsättningspotential i landsbygdsområden
  , samtidigt som naturresurserna bevaras
  . I detta sammanhang kan finansiella instrument spela en avgörande roll för att
  säkerställa
  tillgången till finansiering och stärka
  jordbruksföretags
  och andra företags tillväxtpotential. Det finns potential för sysselsättningsmöjligheter i landsbygdsområden för tredjelandsmedborgare som vistas i EU legalt, vilket främjar deras sociala och ekonomiska integration, särskilt inom ramen för gemenskapsledda lokala utvecklingsstrategier.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | För att gynna den socioekonomiska hållbarheten i landsbygdsområden bör kommissionen kontrollera att medlemsstaterna i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken säkerställer att det råder samstämmighet mellan tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU

   (1a)

  och den långsiktiga strategin för utnyttjande av medel för landsbygdsutveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

För att gynna den socioekonomiska hållbarheten i landsbygdsområden bör kommissionen kontrollera att medlemsstaterna i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken säkerställer att det råder samstämmighet mellan tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU

   (1a)

  och den långsiktiga strategin för utnyttjande av medel för landsbygdsutveckling.

Ändring 853

Förslag till förordning

Skäl 16b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16b) | Jordbruket kan vara en viktig drivkraft för tillväxt och fattigdomsminskning. I många länder är jordbruket dock ineffektivt, vilket delvis beror på att kvinnor, som ger stora bidrag till landsbygdsekonomin, möter begränsningar. Medlemsstaterna bör verkningsfullt stödja kvinnors centrala roll för landsbygdens utveckling och bevarande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16b)

Jordbruket kan vara en viktig drivkraft för tillväxt och fattigdomsminskning. I många länder är jordbruket dock ineffektivt, vilket delvis beror på att kvinnor, som ger stora bidrag till landsbygdsekonomin, möter begränsningar. Medlemsstaterna bör verkningsfullt stödja kvinnors centrala roll för landsbygdens utveckling och bevarande.

Ändringar 20 och 781

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Den gemensamma jordbrukspolitiken bör även fortsättningsvis garantera tryggad livsmedelsförsörjning, vilket innebär tillräcklig tillgång till säker och näringsrik mat vid alla tidpunkter. Dessutom bör den bidra till att förbättra unionsjordbrukets förmåga att reagera på nya samhällskrav på livsmedel och hälsa, inbegripet hållbar jordbruksproduktion, hälsosammare näringsintag, livsmedelsavfall och djurskydd. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör fortsätta att stödja produktion med specifika och värdefulla egenskaper, och samtidigt hjälpa jordbrukare att anpassa sin produktion efter marknadens signaler och konsumenternas efterfrågan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Den gemensamma jordbrukspolitiken bör även fortsättningsvis garantera tryggad livsmedelsförsörjning, vilket innebär tillräcklig tillgång till säker och näringsrik mat vid alla tidpunkter. Dessutom bör den bidra till att förbättra unionsjordbrukets förmåga att reagera på nya samhällskrav på livsmedel och hälsa, inbegripet hållbar jordbruksproduktion, hälsosammare näringsintag, livsmedelsavfall och djurskydd. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör fortsätta att stödja produktion med specifika och värdefulla egenskaper, och samtidigt hjälpa jordbrukare att anpassa sin produktion efter marknadens signaler och konsumenternas efterfrågan.

| (17) | Den gemensamma jordbrukspolitiken bör även fortsättningsvis garantera tryggad livsmedelsförsörjning, vilket innebär tillräcklig tillgång till säker
  , sund
  och näringsrik mat vid alla tidpunkter. Dessutom bör den bidra till att förbättra unionsjordbrukets förmåga att reagera på nya samhällskrav på livsmedel och hälsa, inbegripet hållbar jordbruksproduktion, hälsosammare näringsintag
  , produktion av hög kvalitet och kvalitetsdifferentiering
  , livsmedelsavfall och djurskydd. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör fortsätta att stödja
  hållbar
  produktion med specifika och värdefulla egenskaper,
  såsom jordbrukssystem med högt naturvärde,
  och samtidigt hjälpa jordbrukare att
  aktivt
  anpassa sin produktion efter marknadens signaler och konsumenternas efterfrågan. |
| --- | --- |

(17)

Den gemensamma jordbrukspolitiken bör även fortsättningsvis garantera tryggad livsmedelsförsörjning, vilket innebär tillräcklig tillgång till säker
  , sund
  och näringsrik mat vid alla tidpunkter. Dessutom bör den bidra till att förbättra unionsjordbrukets förmåga att reagera på nya samhällskrav på livsmedel och hälsa, inbegripet hållbar jordbruksproduktion, hälsosammare näringsintag
  , produktion av hög kvalitet och kvalitetsdifferentiering
  , livsmedelsavfall och djurskydd. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör fortsätta att stödja
  hållbar
  produktion med specifika och värdefulla egenskaper,
  såsom jordbrukssystem med högt naturvärde,
  och samtidigt hjälpa jordbrukare att
  aktivt
  anpassa sin produktion efter marknadens signaler och konsumenternas efterfrågan.

Ändring 782

Förslag till förordning

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | I linje med engagemanget för Agenda 2030 och Parisavtalet, slutsatserna från den internationella studien av hur kunskap, vetenskap och teknik inom jordbruket kan bidra till utveckling och FN:s särskilda rapportörs rekommendationer om rätten till mat, bör unionen och dess medlemsstater gå över till ett hållbart europeiskt livsmedels- och jordbrukssystem. Denna övergång bör åstadkommas med hjälp av åtgärder för att främja ett diversifierat, hållbart och motståndskraftigt jordbruk som bidrar till skydd och förbättring av naturresurserna, starkare ekosystem samt anpassning till och begränsning av klimatförändringarna, genom att anpassa animalieproduktionen till ekologisk belastningsförmåga, minimera beroendet av ohållbara insatsvaror, inklusive fossila energikällor, och gradvis förbättra den biologiska mångfalden och markkvaliteten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

I linje med engagemanget för Agenda 2030 och Parisavtalet, slutsatserna från den internationella studien av hur kunskap, vetenskap och teknik inom jordbruket kan bidra till utveckling och FN:s särskilda rapportörs rekommendationer om rätten till mat, bör unionen och dess medlemsstater gå över till ett hållbart europeiskt livsmedels- och jordbrukssystem. Denna övergång bör åstadkommas med hjälp av åtgärder för att främja ett diversifierat, hållbart och motståndskraftigt jordbruk som bidrar till skydd och förbättring av naturresurserna, starkare ekosystem samt anpassning till och begränsning av klimatförändringarna, genom att anpassa animalieproduktionen till ekologisk belastningsförmåga, minimera beroendet av ohållbara insatsvaror, inklusive fossila energikällor, och gradvis förbättra den biologiska mångfalden och markkvaliteten.

Ändringar 21 och 783

Förslag till förordning

Skäl 17b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17b) | Medan One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens anser vaccinering en kostnadseffektiv folkhälsoåtgärd i kampen mot antimikrobiell resistens, gör de relativt sett högre kostnaderna för diagnostik, antimikrobiella alternativ och vaccination jämfört med vanlig antibiotika det svårt att få till stånd fler vaccineringar av djur. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17b)

Medan One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens anser vaccinering en kostnadseffektiv folkhälsoåtgärd i kampen mot antimikrobiell resistens, gör de relativt sett högre kostnaderna för diagnostik, antimikrobiella alternativ och vaccination jämfört med vanlig antibiotika det svårt att få till stånd fler vaccineringar av djur.

Ändring 784

Förslag till förordning

Skäl 17c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17c) | För att uppfylla miljömålen i den gemensamma jordbrukspolitiken men också samhällskrav i form av ökad livsmedelssäkerhet, bör användning av gödningsmedel med mycket lågt innehåll av tungmetaller främjas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17c)

För att uppfylla miljömålen i den gemensamma jordbrukspolitiken men också samhällskrav i form av ökad livsmedelssäkerhet, bör användning av gödningsmedel med mycket lågt innehåll av tungmetaller främjas.

Ändring 1100

Förslag till förordning

Skäl 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | För att säkerställa jordbrukarnas och deras familjers välbefinnande, och med hänsyn till att stress är en viktig orsak till jordbruksolyckor, ska medlemsstaterna säkerställa politikens sociala hållbarhet genom att minimera regelbördan och den administrativa bördan, möjliggöra en sund balans mellan arbete och privatliv för jordbrukarna och säkerställa ett livskraftigt jordbruk i Europa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19a)

För att säkerställa jordbrukarnas och deras familjers välbefinnande, och med hänsyn till att stress är en viktig orsak till jordbruksolyckor, ska medlemsstaterna säkerställa politikens sociala hållbarhet genom att minimera regelbördan och den administrativa bördan, möjliggöra en sund balans mellan arbete och privatliv för jordbrukarna och säkerställa ett livskraftigt jordbruk i Europa.

Ändring 728 och 785

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | Det nya systemet med villkor, som bygger på det tidigare systemet med tvärvillkor som tillämpas till år 2020, innebär att en förutsättning för att man ska kunna få hela stödet från den gemensamma jordbrukspolitiken är att bidragsmottagaren lever upp till grundläggande normer i fråga om miljö, klimatförändringar, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd. De grundläggande normerna omfattar, i en förenklad form, en förteckning över föreskrivna verksamhetskrav (SMR) och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC). Dessa grundläggande normer bör ta större hänsyn till miljö- och klimatpolitiska utmaningar och den gemensamma jordbrukspolitikens nya miljörelaterade struktur, för att tillhandahålla en högre ambitionsnivå i fråga om miljö och klimat, såsom kommissionen tillkännagav i sitt meddelande Framtiden för livsmedel och jordbruk och den fleråriga budgetramen. Villkoren har som syfte att bidra till utvecklingen av ett hållbart jordbruk genom att göra bidragsmottagarna mer medvetna om behovet av att följa dessa grundläggande normer. De har också som syfte att bättre harmonisera den gemensamma jordbrukspolitiken med samhällets förväntningar genom att förbättra överensstämmelsen mellan jordbrukspolitiken och målen för miljö, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd. Villkor bör utgöra en integrerad del av den gemensamma jordbrukspolitikens miljörelaterade struktur, som en del av utgångspunkten för mer ambitiösa miljö- och klimatåtaganden, och villkoren bör tillämpas i hela unionen. Medlemsstaterna bör införa effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för de jordbrukare som inte uppfyller dessa krav, i enlighet med [den övergripande förordningen]. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

Det nya systemet med villkor, som bygger på det tidigare systemet med tvärvillkor som tillämpas till år 2020, innebär att en förutsättning för att man ska kunna få hela stödet från den gemensamma jordbrukspolitiken är att bidragsmottagaren lever upp till grundläggande normer i fråga om miljö, klimatförändringar, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd. De grundläggande normerna omfattar, i en förenklad form, en förteckning över föreskrivna verksamhetskrav (SMR) och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC). Dessa grundläggande normer bör ta större hänsyn till miljö- och klimatpolitiska utmaningar och den gemensamma jordbrukspolitikens nya miljörelaterade struktur, för att tillhandahålla en högre ambitionsnivå i fråga om miljö och klimat, såsom kommissionen tillkännagav i sitt meddelande Framtiden för livsmedel och jordbruk och den fleråriga budgetramen. Villkoren har som syfte att bidra till utvecklingen av ett hållbart jordbruk genom att göra bidragsmottagarna mer medvetna om behovet av att följa dessa grundläggande normer. De har också som syfte att bättre harmonisera den gemensamma jordbrukspolitiken med samhällets förväntningar genom att förbättra överensstämmelsen mellan jordbrukspolitiken och målen för miljö, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd. Villkor bör utgöra en integrerad del av den gemensamma jordbrukspolitikens miljörelaterade struktur, som en del av utgångspunkten för mer ambitiösa miljö- och klimatåtaganden, och villkoren bör tillämpas i hela unionen. Medlemsstaterna bör införa effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för de jordbrukare som inte uppfyller dessa krav, i enlighet med [den övergripande förordningen].

| (21) | Det nya systemet med villkor, som bygger på det tidigare systemet med tvärvillkor som tillämpas till år 2020, innebär att en förutsättning för att man ska kunna få hela stödet från den gemensamma jordbrukspolitiken är att bidragsmottagaren lever upp till grundläggande normer i fråga om miljö, klimatförändringar, folkhälsa,
  tillämpliga arbets- och anställningsvillkor,
  djurhälsa, växtskydd och djurskydd. De grundläggande normerna omfattar, i en förenklad form, en förteckning över föreskrivna verksamhetskrav (SMR) och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC). Dessa grundläggande normer bör ta större hänsyn till miljö- och klimatpolitiska utmaningar och den gemensamma jordbrukspolitikens nya miljörelaterade struktur, för att tillhandahålla en högre ambitionsnivå i fråga om miljö och klimat, såsom kommissionen tillkännagav i sitt meddelande Framtiden för livsmedel och jordbruk och den fleråriga budgetramen.
  Dessutom är det särskilt viktigt att medlemsstaterna vidtar relevanta åtgärder för att säkerställa att arbetsgivare får tillgång till direktstöd endast om de uppfyller tillämpliga arbets- och anställningsvillkor och/eller arbetsgivarskyldigheter som följer av alla relevanta kollektivavtal och social- och arbetsmarknadslagstiftning på nationell nivå och unionsnivå, bland annat avseende medvetenhet om villkor för anställning, ersättning, arbetstid, hälsa och säkerhet, bostäder, jämställdhet, fri rörlighet för arbetstagare, lika behandling, utstationering av arbetstagare, villkor för tredjelandsmedborgares vistelse, personaluthyrning och samordning mellan medlemsstaterna av socialt skydd och social trygghet. |
| --- | --- |

(21)

Det nya systemet med villkor, som bygger på det tidigare systemet med tvärvillkor som tillämpas till år 2020, innebär att en förutsättning för att man ska kunna få hela stödet från den gemensamma jordbrukspolitiken är att bidragsmottagaren lever upp till grundläggande normer i fråga om miljö, klimatförändringar, folkhälsa,
  tillämpliga arbets- och anställningsvillkor,
  djurhälsa, växtskydd och djurskydd. De grundläggande normerna omfattar, i en förenklad form, en förteckning över föreskrivna verksamhetskrav (SMR) och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC). Dessa grundläggande normer bör ta större hänsyn till miljö- och klimatpolitiska utmaningar och den gemensamma jordbrukspolitikens nya miljörelaterade struktur, för att tillhandahålla en högre ambitionsnivå i fråga om miljö och klimat, såsom kommissionen tillkännagav i sitt meddelande Framtiden för livsmedel och jordbruk och den fleråriga budgetramen.
  Dessutom är det särskilt viktigt att medlemsstaterna vidtar relevanta åtgärder för att säkerställa att arbetsgivare får tillgång till direktstöd endast om de uppfyller tillämpliga arbets- och anställningsvillkor och/eller arbetsgivarskyldigheter som följer av alla relevanta kollektivavtal och social- och arbetsmarknadslagstiftning på nationell nivå och unionsnivå, bland annat avseende medvetenhet om villkor för anställning, ersättning, arbetstid, hälsa och säkerhet, bostäder, jämställdhet, fri rörlighet för arbetstagare, lika behandling, utstationering av arbetstagare, villkor för tredjelandsmedborgares vistelse, personaluthyrning och samordning mellan medlemsstaterna av socialt skydd och social trygghet.

Villkoren har som syfte att bidra till utvecklingen av ett hållbart jordbruk genom att göra bidragsmottagarna mer medvetna om behovet av att följa dessa grundläggande normer.
  Stödmottagare bör också på lämpligt sätt kompenseras för att de följer dessa normer.
  De har också som syfte att bättre harmonisera den gemensamma jordbrukspolitiken med samhällets förväntningar genom att förbättra överensstämmelsen mellan jordbrukspolitiken och målen för miljö,
  arbetsnormer,
  folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd. Villkor bör utgöra en integrerad del av den gemensamma jordbrukspolitikens miljörelaterade
  och sociala
  struktur, som en del av utgångspunkten för mer ambitiösa miljö-
  , social-
  och klimatåtaganden, och villkoren bör tillämpas i hela unionen. Medlemsstaterna bör införa effektiva, proportionella och avskräckande påföljder för de jordbrukare som inte uppfyller dessa krav, i enlighet med [den övergripande förordningen].

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Ramverket med normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden syftar till att bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, hantering av vattenproblem, skydd och förbättring av mark samt av den biologiska mångfalden. Ramen måste anpassas för att särskilt beakta de metoder som fastställts fram till 2020 inom ramen för miljöanpassning av direktstöden, begränsning av klimatförändringar och behovet av att öka jordbrukens hållbarhet
  , och i synnerhet näringsämneshushållning
  . Det noteras att varje norm för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden bidrar till flera mål. För att genomföra denna ram bör medlemsstaterna fastställa en nationell standard för var och en av de normer som fastställts på unionsnivå, och därvid beakta de särskilda förhållandena i det berörda området, däribland
  jordmån,
  klimatförhållanden och befintliga jordbrukssystem, markanvändning, växelbruk, jordbruksmetoder och jordbrukets struktur.
  Medlemsstaterna får dessutom också fastställa andra nationella standarder för
  de
  huvudsakliga mål som fastställs i bilaga III i syfte att förbättra miljö- och klimatresultaten för ramen för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. I syfte att stödja jordbruksföretagens odlingsutfall och miljöprestationer kommer gödslingsplaner att fastställas med hjälp av ett särskilt elektroniskt verktyg, ett verktyg för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk, som medlemsstaterna ska ställa till de enskilda jordbrukarnas förfogande, som en del av ramen för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Verktyget bör tillhandahålla beslutsstöd för jordbruksföretaget, exempelvis minimifunktioner för hantering av näringsämnen. Omfattande interoperabilitet och modularitet bör också göra det möjligt att lägga till andra elektroniska tillämpningar för jordbruksföretag och e-förvaltning. I syfte att säkerställa lika spelregler mellan jordbrukare och över hela EU kan kommissionen ge stöd till medlemsstaterna vid utformningen av verktyget samt för de tjänster för bearbetning och lagring av uppgifter som krävs. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Ramverket med normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden syftar till att bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, hantering av vattenproblem, skydd och förbättring av mark samt av den biologiska mångfalden. Ramen måste anpassas för att särskilt beakta de metoder som fastställts fram till 2020 inom ramen för miljöanpassning av direktstöden, begränsning av klimatförändringar och behovet av att öka jordbrukens hållbarhet
  , och i synnerhet näringsämneshushållning
  . Det noteras att varje norm för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden bidrar till flera mål. För att genomföra denna ram bör medlemsstaterna fastställa en nationell standard för var och en av de normer som fastställts på unionsnivå, och därvid beakta de särskilda förhållandena i det berörda området, däribland
  jordmån,
  klimatförhållanden och befintliga jordbrukssystem, markanvändning, växelbruk, jordbruksmetoder och jordbrukets struktur.
  Medlemsstaterna får dessutom också fastställa andra nationella standarder för
  de
  huvudsakliga mål som fastställs i bilaga III i syfte att förbättra miljö- och klimatresultaten för ramen för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. I syfte att stödja jordbruksföretagens odlingsutfall och miljöprestationer kommer gödslingsplaner att fastställas med hjälp av ett särskilt elektroniskt verktyg, ett verktyg för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk, som medlemsstaterna ska ställa till de enskilda jordbrukarnas förfogande, som en del av ramen för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Verktyget bör tillhandahålla beslutsstöd för jordbruksföretaget, exempelvis minimifunktioner för hantering av näringsämnen. Omfattande interoperabilitet och modularitet bör också göra det möjligt att lägga till andra elektroniska tillämpningar för jordbruksföretag och e-förvaltning. I syfte att säkerställa lika spelregler mellan jordbrukare och över hela EU kan kommissionen ge stöd till medlemsstaterna vid utformningen av verktyget samt för de tjänster för bearbetning och lagring av uppgifter som krävs.

| (22) | Ramverket med normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden syftar till att bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, hantering av vattenproblem, skydd och förbättring av mark samt av den biologiska mångfalden. Ramen måste anpassas för att särskilt beakta de metoder som fastställts fram till 2020 inom ramen för miljöanpassning av direktstöden, begränsning av klimatförändringar och behovet av att öka jordbrukens hållbarhet. Det noteras att varje norm för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden bidrar till flera mål. För att genomföra denna ram bör medlemsstaterna fastställa en nationell standard för var och en av de normer som fastställts på unionsnivå, och därvid beakta de särskilda förhållandena i det berörda området, däribland
  jordmåns-
  och klimatförhållanden, befintliga jordbrukssystem, de
  olika produktionssektorernas agronomiska särdrag, skillnader mellan årliga grödor, permanenta grödor
  och
  annan specialiserad produktion
  , markanvändning, växelbruk,
  lokala och traditionella
  jordbruksmetoder och jordbrukets struktur.
  Medlemsstaterna får också fastställa likvärdiga metoder eller certifieringssystem vars inverkan på klimatet och miljön är lika bra eller bättre än en eller flera av metoderna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. |
| --- | --- |

(22)

Ramverket med normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden syftar till att bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, hantering av vattenproblem, skydd och förbättring av mark samt av den biologiska mångfalden. Ramen måste anpassas för att särskilt beakta de metoder som fastställts fram till 2020 inom ramen för miljöanpassning av direktstöden, begränsning av klimatförändringar och behovet av att öka jordbrukens hållbarhet. Det noteras att varje norm för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden bidrar till flera mål. För att genomföra denna ram bör medlemsstaterna fastställa en nationell standard för var och en av de normer som fastställts på unionsnivå, och därvid beakta de särskilda förhållandena i det berörda området, däribland
  jordmåns-
  och klimatförhållanden, befintliga jordbrukssystem, de
  olika produktionssektorernas agronomiska särdrag, skillnader mellan årliga grödor, permanenta grödor
  och
  annan specialiserad produktion
  , markanvändning, växelbruk,
  lokala och traditionella
  jordbruksmetoder och jordbrukets struktur.
  Medlemsstaterna får också fastställa likvärdiga metoder eller certifieringssystem vars inverkan på klimatet och miljön är lika bra eller bättre än en eller flera av metoderna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden.

Ändring 1127

Förslag till förordning

Skäl 22a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22a) | För att den unionsomfattande tillbakagången för biologisk mångfald ska kunna åtgärdas måste det i alla medlemsstater säkerställas att en minimiareal av jordbruksmark tas ur produktion och att den omfattas av villkorlighetsordningar och miljösystem. I det sammanhanget bör medlemsstaterna i sina strategiska planer syfta till att ha en areal på minst 10 % där det finns landskapsinslag som är till nytta för den biologiska mångfalden. Bland dessa bör märkas erosionsskyddande vegetationsremsor, trädesmark antingen inom växelbruket eller utanför det, häckar, icke-produktiva träd, terrassväggar och vattensamlingar, vilka alla bidrar till att förbättra koldioxidbindningen, förebygga markerosion och utarmning av marken, filtrera luft och vatten och stödja anpassningen till klimatförändringarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22a)

För att den unionsomfattande tillbakagången för biologisk mångfald ska kunna åtgärdas måste det i alla medlemsstater säkerställas att en minimiareal av jordbruksmark tas ur produktion och att den omfattas av villkorlighetsordningar och miljösystem. I det sammanhanget bör medlemsstaterna i sina strategiska planer syfta till att ha en areal på minst 10 % där det finns landskapsinslag som är till nytta för den biologiska mångfalden. Bland dessa bör märkas erosionsskyddande vegetationsremsor, trädesmark antingen inom växelbruket eller utanför det, häckar, icke-produktiva träd, terrassväggar och vattensamlingar, vilka alla bidrar till att förbättra koldioxidbindningen, förebygga markerosion och utarmning av marken, filtrera luft och vatten och stödja anpassningen till klimatförändringarna.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | Föreskrivna verksamhetskrav måste genomföras fullt ut av medlemsstaterna så att de kan integreras i jordbruksföretagens drift och säkerställa likabehandling av jordbrukarna. För att säkerställa en konsekvent tillämpning av reglerna om villkor när det gäller att förbättra politikens hållbarhet bör föreskrivna verksamhetskrav omfatta den viktigaste unionslagstiftningen om miljö, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd vars genomförande på nationell nivå förutsätter konkreta skyldigheter för enskilda jordbrukare, inklusive skyldigheter enligt rådets direktiv 92/43/EEG (11) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (12) eller rådets direktiv 91/676/EEG (13). I syfte att följa upp det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet och rådet i den form som bifogats Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (14) ingår de relevanta bestämmelserna ur Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (15) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG (16) som föreskrivna verksamhetskrav i villkoren, och förteckningen över normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden anpassas i enlighet med detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

Föreskrivna verksamhetskrav måste genomföras fullt ut av medlemsstaterna så att de kan integreras i jordbruksföretagens drift och säkerställa likabehandling av jordbrukarna. För att säkerställa en konsekvent tillämpning av reglerna om villkor när det gäller att förbättra politikens hållbarhet bör föreskrivna verksamhetskrav omfatta den viktigaste unionslagstiftningen om miljö, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd vars genomförande på nationell nivå förutsätter konkreta skyldigheter för enskilda jordbrukare, inklusive skyldigheter enligt rådets direktiv 92/43/EEG (11) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (12) eller rådets direktiv 91/676/EEG (13). I syfte att följa upp det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet och rådet i den form som bifogats Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (14) ingår de relevanta bestämmelserna ur Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (15) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG (16) som föreskrivna verksamhetskrav i villkoren, och förteckningen över normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden anpassas i enlighet med detta.

| (23) | Föreskrivna verksamhetskrav måste genomföras fullt ut av medlemsstaterna så att de kan integreras i jordbruksföretagens drift och säkerställa likabehandling av jordbrukarna. För att säkerställa en konsekvent tillämpning av reglerna om villkor när det gäller att förbättra politikens hållbarhet bör föreskrivna verksamhetskrav omfatta den viktigaste unionslagstiftningen om miljö, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd vars genomförande på nationell nivå förutsätter konkreta skyldigheter för enskilda jordbrukare, inklusive skyldigheter enligt rådets direktiv 92/43/EEG (11) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (12) eller rådets direktiv 91/676/EEG (13). I syfte att följa upp det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet och rådet i den form som bifogats Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (14) ingår de relevanta bestämmelserna ur Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (15)

  (ramdirektivet för vatten)
  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG (16) som föreskrivna verksamhetskrav i villkoren, och förteckningen över normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(23)

Föreskrivna verksamhetskrav måste genomföras fullt ut av medlemsstaterna så att de kan integreras i jordbruksföretagens drift och säkerställa likabehandling av jordbrukarna. För att säkerställa en konsekvent tillämpning av reglerna om villkor när det gäller att förbättra politikens hållbarhet bör föreskrivna verksamhetskrav omfatta den viktigaste unionslagstiftningen om miljö, folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd vars genomförande på nationell nivå förutsätter konkreta skyldigheter för enskilda jordbrukare, inklusive skyldigheter enligt rådets direktiv 92/43/EEG (11) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (12) eller rådets direktiv 91/676/EEG (13). I syfte att följa upp det gemensamma uttalandet från Europaparlamentet och rådet i den form som bifogats Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (14) ingår de relevanta bestämmelserna ur Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (15)

  (ramdirektivet för vatten)
  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG (16) som föreskrivna verksamhetskrav i villkoren, och förteckningen över normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden anpassas i enlighet med detta.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | Medlemsstaterna bör
  införa
  jordbruksrådgivningstjänster för att förbättra jordbruks- och landsbygdsföretagens hållbara förvaltning och övergripande prestation. Dessa tjänster ska omfatta de ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionerna och kartlägga nödvändiga förbättringar av alla åtgärder på gårdsnivå som anges i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Rådgivningstjänsterna bör göra jordbrukarna och andra GJP-bidragsmottagare mer medvetna om förhållandet mellan jordbruksdrift och markanvändning, å ena sidan, och vissa normer, krav och uppgifter (bland annat i fråga om miljö och klimat), å andra sidan. Förteckningen över dessa senare omfattar normer som gäller för eller är nödvändiga för jordbrukare och andra GJP-bidragsmottagare och som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, liksom sådana som härrör från lagstiftningen om vatten, hållbar användning av bekämpningsmedel, liksom initiativ för att bekämpa antimikrobiell resistens och för hanteringen av risker. För att främja rådgivningens kvalitet och ändamålsenlighet bör medlemsstaterna integrera rådgivare i kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket (Akis) så att de kan tillhandahålla aktuell teknisk och vetenskaplig information som tagits fram genom forskning och innovation. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

Medlemsstaterna bör
  införa
  jordbruksrådgivningstjänster för att förbättra jordbruks- och landsbygdsföretagens hållbara förvaltning och övergripande prestation. Dessa tjänster ska omfatta de ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionerna och kartlägga nödvändiga förbättringar av alla åtgärder på gårdsnivå som anges i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Rådgivningstjänsterna bör göra jordbrukarna och andra GJP-bidragsmottagare mer medvetna om förhållandet mellan jordbruksdrift och markanvändning, å ena sidan, och vissa normer, krav och uppgifter (bland annat i fråga om miljö och klimat), å andra sidan. Förteckningen över dessa senare omfattar normer som gäller för eller är nödvändiga för jordbrukare och andra GJP-bidragsmottagare och som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, liksom sådana som härrör från lagstiftningen om vatten, hållbar användning av bekämpningsmedel, liksom initiativ för att bekämpa antimikrobiell resistens och för hanteringen av risker. För att främja rådgivningens kvalitet och ändamålsenlighet bör medlemsstaterna integrera rådgivare i kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket (Akis) så att de kan tillhandahålla aktuell teknisk och vetenskaplig information som tagits fram genom forskning och innovation.

| (24) | Medlemsstaterna bör
  tillhandahålla
  jordbruksrådgivningstjänster
  av hög kvalitet
  för att förbättra jordbruks- och landsbygdsföretagens hållbara förvaltning och övergripande prestation. Dessa tjänster ska omfatta de ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionerna och kartlägga nödvändiga förbättringar av alla åtgärder på gårdsnivå som anges i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Rådgivningstjänsterna bör göra jordbrukarna och andra GJP-bidragsmottagare mer medvetna om förhållandet mellan jordbruksdrift och markanvändning, å ena sidan, och vissa normer, krav och uppgifter (bland annat i fråga om miljö och klimat), å andra sidan. Förteckningen över dessa senare omfattar normer som gäller för eller är nödvändiga för jordbrukare och andra GJP-bidragsmottagare och som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, liksom sådana som härrör från lagstiftningen om vatten, hållbar användning av bekämpningsmedel, liksom initiativ för att bekämpa antimikrobiell resistens och för hanteringen av risker. För att främja rådgivningens kvalitet och ändamålsenlighet bör medlemsstaterna integrera rådgivare i kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket (Akis) så att de kan tillhandahålla aktuell teknisk och vetenskaplig information som tagits fram genom forskning och innovation.
  Alla unionsinitiativ som avser rådgivningstjänster och innovationssystem bör i den mån det är möjligt bygga på redan befintliga initiativ på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

(24)

Medlemsstaterna bör
  tillhandahålla
  jordbruksrådgivningstjänster
  av hög kvalitet
  för att förbättra jordbruks- och landsbygdsföretagens hållbara förvaltning och övergripande prestation. Dessa tjänster ska omfatta de ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionerna och kartlägga nödvändiga förbättringar av alla åtgärder på gårdsnivå som anges i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Rådgivningstjänsterna bör göra jordbrukarna och andra GJP-bidragsmottagare mer medvetna om förhållandet mellan jordbruksdrift och markanvändning, å ena sidan, och vissa normer, krav och uppgifter (bland annat i fråga om miljö och klimat), å andra sidan. Förteckningen över dessa senare omfattar normer som gäller för eller är nödvändiga för jordbrukare och andra GJP-bidragsmottagare och som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, liksom sådana som härrör från lagstiftningen om vatten, hållbar användning av bekämpningsmedel, liksom initiativ för att bekämpa antimikrobiell resistens och för hanteringen av risker. För att främja rådgivningens kvalitet och ändamålsenlighet bör medlemsstaterna integrera rådgivare i kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket (Akis) så att de kan tillhandahålla aktuell teknisk och vetenskaplig information som tagits fram genom forskning och innovation.
  Alla unionsinitiativ som avser rådgivningstjänster och innovationssystem bör i den mån det är möjligt bygga på redan befintliga initiativ på medlemsstatsnivå.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | Unionslagstiftningen bör föreskriva att medlemsstaterna i sina strategiska planer fastställer krav i fråga om minsta areal för frikopplat stöd. Sådana krav bör kopplas till behovet att undvika alltför stora administrativa bördor till följd av förvaltningen av många betalningar av små belopp, och att se till att stödet på ett ändamålsenligt sätt bidrar till de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som det frikopplade direktstödet bidrar till. I syfte att garantera en miniminivå av inkomststöd inom jordbruket för alla
  riktiga
  jordbrukare, samt att efterleva fördragets mål att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard för jordbruksbefolkningen, bör ett årligt arealbaserat frikopplat stöd inrättas som interventionstypen ”grundläggande inkomststöd för hållbarhet”. För att bättre rikta detta stöd kan stödbeloppen differentieras efter grupper av territorier, utgående från socioekonomiska och/eller odlingsförhållanden. I syfte att undvika störande effekter på jordbrukarnas inkomster kan medlemsstaterna välja att införa grundläggande inkomststöd för hållbarhet på grundval av stödrätt. I sådana fall bör stödrätternas värde före ytterligare konvergens stå i proportion till deras värde så som det fastställts inom ramen för grundstödordningar enligt förordning (EU) nr 1307/2013, med beaktande även av stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön. Medlemsstaterna bör också uppnå ytterligare konvergens i syfte att
  fortsätta att
  gradvis
  fjärma
  sig
  från historiska värden
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

Unionslagstiftningen bör föreskriva att medlemsstaterna i sina strategiska planer fastställer krav i fråga om minsta areal för frikopplat stöd. Sådana krav bör kopplas till behovet att undvika alltför stora administrativa bördor till följd av förvaltningen av många betalningar av små belopp, och att se till att stödet på ett ändamålsenligt sätt bidrar till de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som det frikopplade direktstödet bidrar till. I syfte att garantera en miniminivå av inkomststöd inom jordbruket för alla
  riktiga
  jordbrukare, samt att efterleva fördragets mål att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard för jordbruksbefolkningen, bör ett årligt arealbaserat frikopplat stöd inrättas som interventionstypen ”grundläggande inkomststöd för hållbarhet”. För att bättre rikta detta stöd kan stödbeloppen differentieras efter grupper av territorier, utgående från socioekonomiska och/eller odlingsförhållanden. I syfte att undvika störande effekter på jordbrukarnas inkomster kan medlemsstaterna välja att införa grundläggande inkomststöd för hållbarhet på grundval av stödrätt. I sådana fall bör stödrätternas värde före ytterligare konvergens stå i proportion till deras värde så som det fastställts inom ramen för grundstödordningar enligt förordning (EU) nr 1307/2013, med beaktande även av stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön. Medlemsstaterna bör också uppnå ytterligare konvergens i syfte att
  fortsätta att
  gradvis
  fjärma
  sig
  från historiska värden
  .

| (26) | Unionslagstiftningen bör föreskriva att medlemsstaterna i sina strategiska planer fastställer krav i fråga om minsta areal för frikopplat stöd. Sådana krav bör kopplas till behovet att undvika alltför stora administrativa bördor till följd av förvaltningen av många betalningar av små belopp, och att se till att stödet på ett ändamålsenligt sätt bidrar till de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som det frikopplade direktstödet bidrar till. I syfte att garantera en miniminivå av inkomststöd inom jordbruket för alla
  aktiva
  jordbrukare, samt att efterleva fördragets mål att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard för jordbruksbefolkningen, bör ett årligt arealbaserat frikopplat stöd inrättas som interventionstypen ”grundläggande inkomststöd för hållbarhet”. För att bättre rikta detta stöd kan stödbeloppen differentieras efter grupper av territorier, utgående från socioekonomiska
  förhållanden, miljöförhållanden
  och/eller odlingsförhållanden. I syfte att undvika störande effekter på jordbrukarnas inkomster kan medlemsstaterna välja att införa grundläggande inkomststöd för hållbarhet på grundval av stödrätt. I sådana fall bör stödrätternas värde före ytterligare konvergens stå i proportion till deras värde så som det fastställts inom ramen för grundstödordningar enligt förordning (EU) nr 1307/2013, med beaktande även av stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön. Medlemsstaterna bör också uppnå ytterligare konvergens i syfte att gradvis
  röra
  sig
  mot full konvergens senast 2026
  . |
| --- | --- |

(26)

Unionslagstiftningen bör föreskriva att medlemsstaterna i sina strategiska planer fastställer krav i fråga om minsta areal för frikopplat stöd. Sådana krav bör kopplas till behovet att undvika alltför stora administrativa bördor till följd av förvaltningen av många betalningar av små belopp, och att se till att stödet på ett ändamålsenligt sätt bidrar till de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som det frikopplade direktstödet bidrar till. I syfte att garantera en miniminivå av inkomststöd inom jordbruket för alla
  aktiva
  jordbrukare, samt att efterleva fördragets mål att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard för jordbruksbefolkningen, bör ett årligt arealbaserat frikopplat stöd inrättas som interventionstypen ”grundläggande inkomststöd för hållbarhet”. För att bättre rikta detta stöd kan stödbeloppen differentieras efter grupper av territorier, utgående från socioekonomiska
  förhållanden, miljöförhållanden
  och/eller odlingsförhållanden. I syfte att undvika störande effekter på jordbrukarnas inkomster kan medlemsstaterna välja att införa grundläggande inkomststöd för hållbarhet på grundval av stödrätt. I sådana fall bör stödrätternas värde före ytterligare konvergens stå i proportion till deras värde så som det fastställts inom ramen för grundstödordningar enligt förordning (EU) nr 1307/2013, med beaktande även av stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön. Medlemsstaterna bör också uppnå ytterligare konvergens i syfte att gradvis
  röra
  sig
  mot full konvergens senast 2026
  .

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 26a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26a) | Inkomststöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken är en viktig bidragande faktor till stabilitet och hållbarhet för många små jordbruk och familjejordbruk i hela Europa, och trots att förväntningarna på jordbrukarna har ökat så har de ekonomiska fördelarna inte gjort det. Den gemensamma jordbrukspolitikens totala andel av unionens budget minskar, samtidigt som marknadskriser inom sektorn och allt färre aktiva jordbrukare fortsätter att hota sektorns överlevnad. Modellen med familjejordbruk bör skyddas som ett allmänt mål för den gemensamma jordbrukspolitiken och genom medlemsstaternas strategiska planer, så att rätt utrymme ges åt den viktiga roll som modellen spelar genom dess bidrag till den sociala strukturen på landsbygden, och tillhandahållandet av en livsstil för många människor som bor i landsbygdsområden. Familjejordbruk bidrar till hållbar livsmedelsproduktion, bevarande av naturresurser, diversifieringsbehov och säkerställande av livsmedelstrygghet. De första jordbrukarna som drabbas av den enorma pressen från globaliseringen blir de som driver små familjejordbruk. En sådan situation skulle utgöra ett uppenbart misslyckande med att uppfylla målen i den gemensamma jordbrukspolitiken, och den skulle undergräva argumentet för att stödja den gemensamma jordbrukspolitiken i framtiden. Därför bör de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken genom sina särskilda mål sträva efter att bevara skyddet av den jordbruksmodellen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26a)

Inkomststöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken är en viktig bidragande faktor till stabilitet och hållbarhet för många små jordbruk och familjejordbruk i hela Europa, och trots att förväntningarna på jordbrukarna har ökat så har de ekonomiska fördelarna inte gjort det. Den gemensamma jordbrukspolitikens totala andel av unionens budget minskar, samtidigt som marknadskriser inom sektorn och allt färre aktiva jordbrukare fortsätter att hota sektorns överlevnad. Modellen med familjejordbruk bör skyddas som ett allmänt mål för den gemensamma jordbrukspolitiken och genom medlemsstaternas strategiska planer, så att rätt utrymme ges åt den viktiga roll som modellen spelar genom dess bidrag till den sociala strukturen på landsbygden, och tillhandahållandet av en livsstil för många människor som bor i landsbygdsområden. Familjejordbruk bidrar till hållbar livsmedelsproduktion, bevarande av naturresurser, diversifieringsbehov och säkerställande av livsmedelstrygghet. De första jordbrukarna som drabbas av den enorma pressen från globaliseringen blir de som driver små familjejordbruk. En sådan situation skulle utgöra ett uppenbart misslyckande med att uppfylla målen i den gemensamma jordbrukspolitiken, och den skulle undergräva argumentet för att stödja den gemensamma jordbrukspolitiken i framtiden. Därför bör de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken genom sina särskilda mål sträva efter att bevara skyddet av den jordbruksmodellen.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | Små jordbruk förblir en hörnsten i det europeiska jordbruket eftersom de spelar en avgörande roll för att stödja sysselsättningen på landsbygden och bidra till territoriell utveckling. För att främja en jämnare fördelning av stödet och för att minska den administrativa bördan för mottagare av små stödbelopp bör medlemsstaterna ha möjlighet att erbjuda små jordbrukare en möjlighet att ersätta
  andra
  direktstöd genom att tillhandahålla ett
  runt belopp
  för små jordbrukare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

Små jordbruk förblir en hörnsten i det europeiska jordbruket eftersom de spelar en avgörande roll för att stödja sysselsättningen på landsbygden och bidra till territoriell utveckling. För att främja en jämnare fördelning av stödet och för att minska den administrativa bördan för mottagare av små stödbelopp bör medlemsstaterna ha möjlighet att erbjuda små jordbrukare en möjlighet att ersätta
  andra
  direktstöd genom att tillhandahålla ett
  runt belopp
  för små jordbrukare.

| (28) | Små jordbruk förblir en hörnsten i det europeiska jordbruket eftersom de spelar en avgörande roll för att stödja sysselsättningen på landsbygden och bidra till territoriell utveckling. För att främja en jämnare fördelning av stödet och för att minska den administrativa bördan för mottagare av små stödbelopp bör medlemsstaterna ha möjlighet att erbjuda små jordbrukare en möjlighet att ersätta direktstöd genom att tillhandahålla ett
  schablonbelopp
  för små jordbrukare.
  I syfte att ytterligare minska den administrativa bördan bör medlemsstaterna emellertid tillåtas att i början automatiskt inkludera vissa jordbrukare i det förenklade systemet, och ge dem möjlighet att gå ur systemet inom en viss tidsperiod. Med beaktande av proportionalitetsprincipen bör medlemsstaterna ges möjlighet att införa ett reducerat system med kontroller av villkorligheten för småbrukare som deltar i det förenklade systemet. |
| --- | --- |

(28)

Små jordbruk förblir en hörnsten i det europeiska jordbruket eftersom de spelar en avgörande roll för att stödja sysselsättningen på landsbygden och bidra till territoriell utveckling. För att främja en jämnare fördelning av stödet och för att minska den administrativa bördan för mottagare av små stödbelopp bör medlemsstaterna ha möjlighet att erbjuda små jordbrukare en möjlighet att ersätta direktstöd genom att tillhandahålla ett
  schablonbelopp
  för små jordbrukare.
  I syfte att ytterligare minska den administrativa bördan bör medlemsstaterna emellertid tillåtas att i början automatiskt inkludera vissa jordbrukare i det förenklade systemet, och ge dem möjlighet att gå ur systemet inom en viss tidsperiod. Med beaktande av proportionalitetsprincipen bör medlemsstaterna ges möjlighet att införa ett reducerat system med kontroller av villkorligheten för småbrukare som deltar i det förenklade systemet.

Ändringar 28 och 791

Förslag till förordning

Skäl 30a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (30a) | Ekologiskt jordbruk utvecklas i många medlemsstater och har en bevisad historia av att leverera kollektiva nyttigheter, bevara ekosystemtjänster och naturresurser, minska mängden insatsvaror, locka framför allt unga jordbrukare och kvinnor, skapa arbetstillfällen, experimentera med nya verksamhetsmodeller, bemöta samhällsbehov och ge nytt liv åt landsbygdsområden. Ändå fortsätter efterfrågan på ekologiska produkter att öka snabbare än produktionstillväxten. Medlemsstaterna bör säkerställa att deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken inbegriper mål för att öka andelen jordbruksmark som används för ekologiskt jordbruk för att tillgodose den ökande efterfrågan på ekologiska produkter och utveckla hela den ekologiska försörjningskedjan. Medlemsstaterna bör kunna finansiera omställning till och underhåll av ekologiska jordbruk genom antingen landsbygdsutvecklingsåtgärder eller miljösystem, eller genom en kombination av båda, och säkerställa att budgetanslagen motsvarar den förväntade tillväxten i ekologisk produktion. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30a)

Ekologiskt jordbruk utvecklas i många medlemsstater och har en bevisad historia av att leverera kollektiva nyttigheter, bevara ekosystemtjänster och naturresurser, minska mängden insatsvaror, locka framför allt unga jordbrukare och kvinnor, skapa arbetstillfällen, experimentera med nya verksamhetsmodeller, bemöta samhällsbehov och ge nytt liv åt landsbygdsområden. Ändå fortsätter efterfrågan på ekologiska produkter att öka snabbare än produktionstillväxten. Medlemsstaterna bör säkerställa att deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken inbegriper mål för att öka andelen jordbruksmark som används för ekologiskt jordbruk för att tillgodose den ökande efterfrågan på ekologiska produkter och utveckla hela den ekologiska försörjningskedjan. Medlemsstaterna bör kunna finansiera omställning till och underhåll av ekologiska jordbruk genom antingen landsbygdsutvecklingsåtgärder eller miljösystem, eller genom en kombination av båda, och säkerställa att budgetanslagen motsvarar den förväntade tillväxten i ekologisk produktion.

Ändringar 29 och 792

Förslag till förordning

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | Den gemensamma jordbrukspolitiken bör säkerställa att medlemsstaterna ökar sina miljömässiga resultat genom att respektera de lokala behoven och jordbrukarnas faktiska villkor. Medlemsstaterna bör inom ramen för direktstöd i den strategiska planen för jordbrukspolitiken inrätta frivilliga miljösystem för jordbrukare, som bör vara helt samordnade med de andra berörda interventionerna. Medlemsstaterna kan definiera dem antingen som en utbetalning för att uppmuntra och
  ersätta
  tillhandahållandet av kollektiva nyttigheter genom jordbruksmetoder som gynnar miljön och klimatet,
  eller som en kompensation för införandet av sådana metoder. I båda fallen
  bör
  systemen
  syfta till att förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens miljö- och klimatprestationer och bör följaktligen gå utöver de obligatoriska krav som redan föreskrivs enligt systemet med villkor. Medlemsstaterna får besluta att inrätta miljösystem för jordbruksmetoder såsom förbättrad hantering av permanent betesmark och landskapselement
  eller
  ekologiskt jordbruk. Sådana system kan också omfatta ”stödordningar på basnivå”, som kan vara en förutsättning för mer ambitiösa åtaganden för landsbygdsutveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31)

Den gemensamma jordbrukspolitiken bör säkerställa att medlemsstaterna ökar sina miljömässiga resultat genom att respektera de lokala behoven och jordbrukarnas faktiska villkor. Medlemsstaterna bör inom ramen för direktstöd i den strategiska planen för jordbrukspolitiken inrätta frivilliga miljösystem för jordbrukare, som bör vara helt samordnade med de andra berörda interventionerna. Medlemsstaterna kan definiera dem antingen som en utbetalning för att uppmuntra och
  ersätta
  tillhandahållandet av kollektiva nyttigheter genom jordbruksmetoder som gynnar miljön och klimatet,
  eller som en kompensation för införandet av sådana metoder. I båda fallen
  bör
  systemen
  syfta till att förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens miljö- och klimatprestationer och bör följaktligen gå utöver de obligatoriska krav som redan föreskrivs enligt systemet med villkor. Medlemsstaterna får besluta att inrätta miljösystem för jordbruksmetoder såsom förbättrad hantering av permanent betesmark och landskapselement
  eller
  ekologiskt jordbruk. Sådana system kan också omfatta ”stödordningar på basnivå”, som kan vara en förutsättning för mer ambitiösa åtaganden för landsbygdsutveckling.

| (31) | Den gemensamma jordbrukspolitiken bör säkerställa att medlemsstaterna ökar sina miljömässiga resultat genom att respektera de lokala behoven och jordbrukarnas faktiska villkor. Medlemsstaterna bör inom ramen för direktstöd i den strategiska planen för jordbrukspolitiken
  på grundval av en förteckning från kommissionen över jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön
  inrätta frivilliga miljösystem för jordbrukare, som bör vara helt samordnade med de andra berörda interventionerna. Medlemsstaterna kan definiera dem antingen som en utbetalning för att uppmuntra och
  ge ersättning för
  tillhandahållandet av kollektiva nyttigheter genom jordbruksmetoder som gynnar miljön och klimatet,
  och de
  bör syfta till att förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens miljö- och klimatprestationer och bör följaktligen gå utöver de obligatoriska krav som redan föreskrivs enligt systemet med villkor. Medlemsstaterna
  bör avsätta en viss procentandel av sitt anslag för direktstöd till miljösystemen. Medlemsstaterna
  får besluta att inrätta miljösystem för
  att främja produktionsmodeller som är gynnsamma för miljön, särskilt extensiv djuruppfödning, och alla sorters
  jordbruksmetoder såsom förbättrad hantering av permanent betesmark och
  permanenta
  landskapselement
  , och inrätta miljöcertifieringssystem, såsom
  ekologiskt jordbruk
  , integrerad produktion eller bevarande jordbruk
  . Sådana system kan också omfatta
  andra sorters åtgärder än åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk inom landsbygdsutveckling, liksom åtgärder av samma art som kan klassificeras som
  ”stödordningar på basnivå”, som kan vara en förutsättning för mer ambitiösa åtaganden för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

(31)

Den gemensamma jordbrukspolitiken bör säkerställa att medlemsstaterna ökar sina miljömässiga resultat genom att respektera de lokala behoven och jordbrukarnas faktiska villkor. Medlemsstaterna bör inom ramen för direktstöd i den strategiska planen för jordbrukspolitiken
  på grundval av en förteckning från kommissionen över jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön
  inrätta frivilliga miljösystem för jordbrukare, som bör vara helt samordnade med de andra berörda interventionerna. Medlemsstaterna kan definiera dem antingen som en utbetalning för att uppmuntra och
  ge ersättning för
  tillhandahållandet av kollektiva nyttigheter genom jordbruksmetoder som gynnar miljön och klimatet,
  och de
  bör syfta till att förbättra den gemensamma jordbrukspolitikens miljö- och klimatprestationer och bör följaktligen gå utöver de obligatoriska krav som redan föreskrivs enligt systemet med villkor. Medlemsstaterna
  bör avsätta en viss procentandel av sitt anslag för direktstöd till miljösystemen. Medlemsstaterna
  får besluta att inrätta miljösystem för
  att främja produktionsmodeller som är gynnsamma för miljön, särskilt extensiv djuruppfödning, och alla sorters
  jordbruksmetoder såsom förbättrad hantering av permanent betesmark och
  permanenta
  landskapselement
  , och inrätta miljöcertifieringssystem, såsom
  ekologiskt jordbruk
  , integrerad produktion eller bevarande jordbruk
  . Sådana system kan också omfatta
  andra sorters åtgärder än åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk inom landsbygdsutveckling, liksom åtgärder av samma art som kan klassificeras som
  ”stödordningar på basnivå”, som kan vara en förutsättning för mer ambitiösa åtaganden för landsbygdsutveckling.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (33) | Det bör säkerställas att det kopplade inkomststödet är förenligt med unionens internationella åtaganden. Detta omfattar särskilt kraven i samförståndsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Förenta staterna om oljeväxter inom ramen för GATT

   (17)

  , beroende på vad som är tillämpligt efter ändringar av EU:s separata basareal för oljeväxter till följd av ändringar av EU:s sammansättning. I detta syfte bör kommissionen ges befogenhet att anta genomförandeakter för att fastställa detaljerade regler om detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

Det bör säkerställas att det kopplade inkomststödet är förenligt med unionens internationella åtaganden. Detta omfattar särskilt kraven i samförståndsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Förenta staterna om oljeväxter inom ramen för GATT

   (17)

  , beroende på vad som är tillämpligt efter ändringar av EU:s separata basareal för oljeväxter till följd av ändringar av EU:s sammansättning. I detta syfte bör kommissionen ges befogenhet att anta genomförandeakter för att fastställa detaljerade regler om detta.

utgår

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 35

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (35) | Sektorsvisa interventionstyper behövs för att bidra till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och stärka synergierna med andra instrument inom den gemensamma jordbrukspolitiken. I enlighet med genomförandemodellen bör det på unionsnivå upprättas minimikrav för innehållet i och målen för sådana sektorsvisa interventioner för att säkerställa lika villkor på den inre marknaden och undvika ojämlik och illojal konkurrens. Medlemsstaterna bör motivera minimikravens införande i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken och säkerställa samstämmighet med andra interventioner på sektorsnivå. De interventionstyper som ska inrättas på unionsnivå bör omfatta sektorerna för frukt och grönsaker, vin, biodlingsprodukter, olivolja och bordsoliver, humle och andra produkter som definieras i 
  denna förordning
  , för vilka inrättandet av sektoriella program anses ha gynnsamma effekter på uppnåendet av vissa eller alla de allmänna och särskilda mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som eftersträvas genom denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(35)

Sektorsvisa interventionstyper behövs för att bidra till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och stärka synergierna med andra instrument inom den gemensamma jordbrukspolitiken. I enlighet med genomförandemodellen bör det på unionsnivå upprättas minimikrav för innehållet i och målen för sådana sektorsvisa interventioner för att säkerställa lika villkor på den inre marknaden och undvika ojämlik och illojal konkurrens. Medlemsstaterna bör motivera minimikravens införande i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken och säkerställa samstämmighet med andra interventioner på sektorsnivå. De interventionstyper som ska inrättas på unionsnivå bör omfatta sektorerna för frukt och grönsaker, vin, biodlingsprodukter, olivolja och bordsoliver, humle och andra produkter som definieras i 
  denna förordning
  , för vilka inrättandet av sektoriella program anses ha gynnsamma effekter på uppnåendet av vissa eller alla de allmänna och särskilda mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som eftersträvas genom denna förordning.

| (35) | Sektorsvisa interventionstyper behövs för att bidra till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och stärka synergierna med andra instrument inom den gemensamma jordbrukspolitiken. I enlighet med genomförandemodellen bör det på unionsnivå upprättas minimikrav för innehållet i och målen för sådana sektorsvisa interventioner för att säkerställa lika villkor på den inre marknaden och undvika ojämlik och illojal konkurrens. Medlemsstaterna bör motivera minimikravens införande i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken och säkerställa samstämmighet med andra interventioner på sektorsnivå. De interventionstyper som ska inrättas på unionsnivå bör omfatta sektorerna för frukt och grönsaker, vin, biodlingsprodukter, olivolja och bordsoliver, humle och andra produkter som definieras i 
  artikel 39
  , för vilka inrättandet av sektoriella program anses ha gynnsamma effekter på uppnåendet av vissa eller alla de allmänna och särskilda mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som eftersträvas genom denna förordning. |
| --- | --- |

(35)

Sektorsvisa interventionstyper behövs för att bidra till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och stärka synergierna med andra instrument inom den gemensamma jordbrukspolitiken. I enlighet med genomförandemodellen bör det på unionsnivå upprättas minimikrav för innehållet i och målen för sådana sektorsvisa interventioner för att säkerställa lika villkor på den inre marknaden och undvika ojämlik och illojal konkurrens. Medlemsstaterna bör motivera minimikravens införande i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken och säkerställa samstämmighet med andra interventioner på sektorsnivå. De interventionstyper som ska inrättas på unionsnivå bör omfatta sektorerna för frukt och grönsaker, vin, biodlingsprodukter, olivolja och bordsoliver, humle och andra produkter som definieras i 
  artikel 39
  , för vilka inrättandet av sektoriella program anses ha gynnsamma effekter på uppnåendet av vissa eller alla de allmänna och särskilda mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som eftersträvas genom denna förordning.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 35a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (35a) | Med beaktande av de ökade anslagen till biodlingssektorn, och som ett erkännande av den betydelse som denna sektor har för bevarandet av den biologiska mångfalden och produktionen av livsmedel, bör också taket för unionens medfinansieringsgrad höjas, och nya stödberättigande åtgärder som gynnar utvecklingen av sektorn bör läggas till. |

Kommissionens förslag

Ändring

(35a)

Med beaktande av de ökade anslagen till biodlingssektorn, och som ett erkännande av den betydelse som denna sektor har för bevarandet av den biologiska mångfalden och produktionen av livsmedel, bör också taket för unionens medfinansieringsgrad höjas, och nya stödberättigande åtgärder som gynnar utvecklingen av sektorn bör läggas till.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 37

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (37) | För interventioner för landsbygdsutveckling definieras principer på unionsnivå, med beaktande av bland annat de grundläggande kraven för medlemsstaterna att tillämpa urvalskriterier. Medlemsstaterna bör ha stort utrymme för skönsmässig bedömning så att de kan definiera specifika villkor i enlighet med sina behov. Interventionstyperna för landsbygdsutveckling inbegriper bidrag för miljö-, klimat- och andra åtaganden som medlemsstaterna bör främja inom sina respektive territorier, i enlighet med deras specifika nationella, regionala eller lokala behov. Medlemsstaterna bör bevilja stöd till jordbrukare och andra markförvaltare som på frivillig basis gör förvaltningsåtaganden som bidrar till begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt till skydd och förbättring av miljön, inklusive vattenkvalitet och vattenkvantitet, luftkvalitet, mark, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, inklusive frivilliga åtaganden i Natura 2000 och stöd för den genetiska mångfalden. Stöd inom ramen för bidrag för förvaltningsåtaganden får också beviljas i form av lokala, integrerade eller kooperativa strategier och resultatbaserade interventioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37)

För interventioner för landsbygdsutveckling definieras principer på unionsnivå, med beaktande av bland annat de grundläggande kraven för medlemsstaterna att tillämpa urvalskriterier. Medlemsstaterna bör ha stort utrymme för skönsmässig bedömning så att de kan definiera specifika villkor i enlighet med sina behov. Interventionstyperna för landsbygdsutveckling inbegriper bidrag för miljö-, klimat- och andra åtaganden som medlemsstaterna bör främja inom sina respektive territorier, i enlighet med deras specifika nationella, regionala eller lokala behov. Medlemsstaterna bör bevilja stöd till jordbrukare och andra markförvaltare som på frivillig basis gör förvaltningsåtaganden som bidrar till begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt till skydd och förbättring av miljön, inklusive vattenkvalitet och vattenkvantitet, luftkvalitet, mark, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, inklusive frivilliga åtaganden i Natura 2000 och stöd för den genetiska mångfalden. Stöd inom ramen för bidrag för förvaltningsåtaganden får också beviljas i form av lokala, integrerade eller kooperativa strategier och resultatbaserade interventioner.

| (37) | För interventioner för landsbygdsutveckling definieras principer på unionsnivå, med beaktande av bland annat de grundläggande kraven för medlemsstaterna att tillämpa urvalskriterier. Medlemsstaterna bör ha stort utrymme för skönsmässig bedömning så att de kan definiera specifika villkor i enlighet med sina behov. Interventionstyperna för landsbygdsutveckling inbegriper bidrag för miljö-, klimat- och andra åtaganden som medlemsstaterna bör främja inom sina respektive territorier, i enlighet med deras specifika nationella, regionala eller lokala behov. Medlemsstaterna bör bevilja stöd till jordbrukare
  , grupper av jordbrukare
  och andra markförvaltare som på frivillig basis gör förvaltningsåtaganden som bidrar till begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt till skydd och förbättring av miljön, inklusive vattenkvalitet och vattenkvantitet, luftkvalitet, mark, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, inklusive frivilliga åtaganden i Natura 2000 och
  i områden med högt naturvärde samt
  stöd för den genetiska mångfalden. Stöd inom ramen för bidrag för förvaltningsåtaganden får också beviljas i form av lokala, integrerade
  , kollektiva
  eller kooperativa strategier och resultatbaserade interventioner. |
| --- | --- |

(37)

För interventioner för landsbygdsutveckling definieras principer på unionsnivå, med beaktande av bland annat de grundläggande kraven för medlemsstaterna att tillämpa urvalskriterier. Medlemsstaterna bör ha stort utrymme för skönsmässig bedömning så att de kan definiera specifika villkor i enlighet med sina behov. Interventionstyperna för landsbygdsutveckling inbegriper bidrag för miljö-, klimat- och andra åtaganden som medlemsstaterna bör främja inom sina respektive territorier, i enlighet med deras specifika nationella, regionala eller lokala behov. Medlemsstaterna bör bevilja stöd till jordbrukare
  , grupper av jordbrukare
  och andra markförvaltare som på frivillig basis gör förvaltningsåtaganden som bidrar till begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt till skydd och förbättring av miljön, inklusive vattenkvalitet och vattenkvantitet, luftkvalitet, mark, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, inklusive frivilliga åtaganden i Natura 2000 och
  i områden med högt naturvärde samt
  stöd för den genetiska mångfalden. Stöd inom ramen för bidrag för förvaltningsåtaganden får också beviljas i form av lokala, integrerade
  , kollektiva
  eller kooperativa strategier och resultatbaserade interventioner.

Ändring 729

Förslag till förordning

Skäl 37a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (37a) | I syfte att säkerställa att unionens ekosystem är resilienta och att den biologiska mångfalden främjas bör medlemsstaterna tillåtas att bevilja stöd till hållbara miljövänliga jordbruksmetoder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar och för skydd och förbättring av genetiska resurser, särskilt genom traditionella avelsmetoder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37a)

I syfte att säkerställa att unionens ekosystem är resilienta och att den biologiska mångfalden främjas bör medlemsstaterna tillåtas att bevilja stöd till hållbara miljövänliga jordbruksmetoder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar och för skydd och förbättring av genetiska resurser, särskilt genom traditionella avelsmetoder.

Ändringar 34, 794 och 856

Förslag till förordning

Skäl 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (38) | Stöd för förvaltningsåtaganden
  kan
  inbegripa premier för ekologiskt jordbruk för
  underhåll av och
  omställning till ekologisk mark, betalningar för andra interventionstyper som främjar miljövänliga produktionssystem, såsom agroekologi
  , bevarande jordbruk
  och integrerad produktion, tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd, premier för skogar och inrättande av system för trädjordbruk,
  djurskydd
  , bevarande, hållbar användning och utveckling av genetiska resurser. Medlemsstaterna får utarbeta andra system enligt denna interventionstyp, på grundval av de egna behoven. Denna typ av stöd bör endast täcka extra kostnader och inkomstbortfall till följd av åtaganden som går utöver de grundläggande obligatoriska normer och krav som fastställs i unionslagstiftning och nationell lagstiftning samt de villkor som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Åtaganden relaterade till denna interventionstyp kan ingås för en i förväg fastställd årlig eller flerårig tidsfrist och kan löpa längre än i sju år i vederbörligen motiverade fall. |

Kommissionens förslag

Ändring

(38)

Stöd för förvaltningsåtaganden
  kan
  inbegripa premier för ekologiskt jordbruk för
  underhåll av och
  omställning till ekologisk mark, betalningar för andra interventionstyper som främjar miljövänliga produktionssystem, såsom agroekologi
  , bevarande jordbruk
  och integrerad produktion, tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd, premier för skogar och inrättande av system för trädjordbruk,
  djurskydd
  , bevarande, hållbar användning och utveckling av genetiska resurser. Medlemsstaterna får utarbeta andra system enligt denna interventionstyp, på grundval av de egna behoven. Denna typ av stöd bör endast täcka extra kostnader och inkomstbortfall till följd av åtaganden som går utöver de grundläggande obligatoriska normer och krav som fastställs i unionslagstiftning och nationell lagstiftning samt de villkor som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Åtaganden relaterade till denna interventionstyp kan ingås för en i förväg fastställd årlig eller flerårig tidsfrist och kan löpa längre än i sju år i vederbörligen motiverade fall.

| (38) | Stöd för förvaltningsåtaganden
  ska
  inbegripa premier för ekologiskt jordbruk för omställning till ekologisk mark,
  och kan inbegripa stöd till underhåll av sådan mark
  , betalningar för andra interventionstyper som främjar miljövänliga produktionssystem, såsom
  jordbruk med högt naturvärde,
  agroekologi och integrerad produktion, tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd, premier för skogar och inrättande av system för trädjordbruk
  , skydd av traditionella jordbrukslandskap
  ,
  djurs välbefinnande och djurhälsa
  , bevarande, hållbar användning och utveckling av genetiska resurser
  och biologisk mångfald
  . Medlemsstaterna får utarbeta andra system enligt denna interventionstyp, på grundval av de egna behoven
  , och de får stärka de jordbruksmiljöåtgärder som är specifika för biodlingssektorn och som redan finns i vissa av unionens regioner, samt utveckla ytterligare åtgärder
  . Denna typ av stöd bör endast täcka extra kostnader,
  ekonomiska incitament
  och inkomstbortfall till följd av åtaganden som går utöver de grundläggande obligatoriska normer och krav som fastställs i unionslagstiftning och nationell lagstiftning samt de villkor som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  . Medlemsstaterna bör också tillhandahålla ekonomiska incitament för stödmottagare
  . Åtaganden relaterade till denna interventionstyp kan ingås för en i förväg fastställd årlig eller flerårig tidsfrist och kan löpa längre än i sju år i vederbörligen motiverade fall. |
| --- | --- |

(38)

Stöd för förvaltningsåtaganden
  ska
  inbegripa premier för ekologiskt jordbruk för omställning till ekologisk mark,
  och kan inbegripa stöd till underhåll av sådan mark
  , betalningar för andra interventionstyper som främjar miljövänliga produktionssystem, såsom
  jordbruk med högt naturvärde,
  agroekologi och integrerad produktion, tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk samt skogsskydd, premier för skogar och inrättande av system för trädjordbruk
  , skydd av traditionella jordbrukslandskap
  ,
  djurs välbefinnande och djurhälsa
  , bevarande, hållbar användning och utveckling av genetiska resurser
  och biologisk mångfald
  . Medlemsstaterna får utarbeta andra system enligt denna interventionstyp, på grundval av de egna behoven
  , och de får stärka de jordbruksmiljöåtgärder som är specifika för biodlingssektorn och som redan finns i vissa av unionens regioner, samt utveckla ytterligare åtgärder
  . Denna typ av stöd bör endast täcka extra kostnader,
  ekonomiska incitament
  och inkomstbortfall till följd av åtaganden som går utöver de grundläggande obligatoriska normer och krav som fastställs i unionslagstiftning och nationell lagstiftning samt de villkor som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  . Medlemsstaterna bör också tillhandahålla ekonomiska incitament för stödmottagare
  . Åtaganden relaterade till denna interventionstyp kan ingås för en i förväg fastställd årlig eller flerårig tidsfrist och kan löpa längre än i sju år i vederbörligen motiverade fall.

Ändringar 35 och 795

Förslag till förordning

Skäl 39

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (39) | Skogsbruksåtgärder bör bidra till
  att
  unionens skogsbruksstrategi
  genomförs
  , och baseras på medlemsstaternas nationella eller subnationella skogsprogram eller jämförbara instrument, som bör bygga på de åtaganden som härrör från
  förordningen om införande av utsläpp
  och
  upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk [LULUCF-förordningen]
  och från ministerkonferenserna om skydd av skogarna i Europa. Interventioner bör grunda sig på skogsbruksplaner eller motsvarande instrument och kan omfatta utveckling av skogsområden och hållbart skogsbruk, inbegripet beskogning av mark och inrättande och regenerering av system för trädjordbruk, skydd, återställande och förbättring av skogens resurser, med beaktande av anpassningsbehov, investeringar för att förbättra och stärka skogens bevarande och motståndskraft, och tillhandahållande av tjänster som har att göra med skogens ekosystem och klimatrelaterade tjänster samt åtgärder och investeringar till stöd för förnybar energi och bioekonomin. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39)

Skogsbruksåtgärder bör bidra till
  att
  unionens skogsbruksstrategi
  genomförs
  , och baseras på medlemsstaternas nationella eller subnationella skogsprogram eller jämförbara instrument, som bör bygga på de åtaganden som härrör från
  förordningen om införande av utsläpp
  och
  upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk [LULUCF-förordningen]
  och från ministerkonferenserna om skydd av skogarna i Europa. Interventioner bör grunda sig på skogsbruksplaner eller motsvarande instrument och kan omfatta utveckling av skogsområden och hållbart skogsbruk, inbegripet beskogning av mark och inrättande och regenerering av system för trädjordbruk, skydd, återställande och förbättring av skogens resurser, med beaktande av anpassningsbehov, investeringar för att förbättra och stärka skogens bevarande och motståndskraft, och tillhandahållande av tjänster som har att göra med skogens ekosystem och klimatrelaterade tjänster samt åtgärder och investeringar till stöd för förnybar energi och bioekonomin.

| (39) | Skogsbruksåtgärder bör bidra till
  en ökad tillämpning av skogsbrukssystem och till genomförandet av
  unionens skogsbruksstrategi, och baseras på medlemsstaternas nationella eller subnationella skogsprogram eller jämförbara instrument, som bör bygga på de åtaganden som härrör från
  Europaparlamentets
  och
  rådets förordning (EU) 2018/841

   (1a) och från ministerkonferenserna om skydd av skogarna i Europa. Interventioner bör grunda sig på
  hållbara
  skogsbruksplaner eller motsvarande instrument
  som åstadkommer verklig koldioxidbindning från atmosfären och samtidigt stimulerar den biologiska mångfalden,
  och kan omfatta utveckling av skogsområden och hållbart skogsbruk, inbegripet beskogning av mark
  , förebyggande av bränder
  och inrättande och regenerering av system för trädjordbruk, skydd, återställande och förbättring av skogens resurser, med beaktande av anpassningsbehov, investeringar för att förbättra och stärka skogens bevarande och motståndskraft, och tillhandahållande av tjänster som har att göra med skogens ekosystem och klimatrelaterade tjänster samt åtgärder och investeringar till stöd för förnybar energi och bioekonomin. |
| --- | --- |

(39)

Skogsbruksåtgärder bör bidra till
  en ökad tillämpning av skogsbrukssystem och till genomförandet av
  unionens skogsbruksstrategi, och baseras på medlemsstaternas nationella eller subnationella skogsprogram eller jämförbara instrument, som bör bygga på de åtaganden som härrör från
  Europaparlamentets
  och
  rådets förordning (EU) 2018/841

   (1a) och från ministerkonferenserna om skydd av skogarna i Europa. Interventioner bör grunda sig på
  hållbara
  skogsbruksplaner eller motsvarande instrument
  som åstadkommer verklig koldioxidbindning från atmosfären och samtidigt stimulerar den biologiska mångfalden,
  och kan omfatta utveckling av skogsområden och hållbart skogsbruk, inbegripet beskogning av mark
  , förebyggande av bränder
  och inrättande och regenerering av system för trädjordbruk, skydd, återställande och förbättring av skogens resurser, med beaktande av anpassningsbehov, investeringar för att förbättra och stärka skogens bevarande och motståndskraft, och tillhandahållande av tjänster som har att göra med skogens ekosystem och klimatrelaterade tjänster samt åtgärder och investeringar till stöd för förnybar energi och bioekonomin.

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | I syfte att säkerställa en rättvis inkomst och en motståndskraftig jordbrukssektor över hela unionens territorium får medlemsstaterna bevilja stöd till jordbrukare i områden med naturliga och andra områdesspecifika begränsningar. När det gäller betalningar för områden med naturliga begränsningar bör politiken för landsbygdsutveckling för perioden 2014–2020 fortsätta att gälla. För att den gemensamma jordbrukspolitiken ska ge ökat mervärde för unionen och stärka dess synergier med finansiering av investeringar i natur och biologisk mångfald är det nödvändigt att behålla en separat åtgärd som syftar till att kompensera bidragsmottagare för nackdelar i samband med genomförandet av Natura 2000 och ramdirektivet
  om
  vatten. För att bidra till att Natura 2000-områdena förvaltas på ett effektivt sätt bör det därför även i fortsättningen ges stöd för att hjälpa jordbrukarna och skogsägarna att klara av särskilda olägenheter till följd av genomförandet av direktiv 2009/147/EG och rådets direktiv 92/43/EEG. Stöd bör också göras tillgängligt för jordbrukare för att bistå dem för de nackdelar i avrinningsområden som följer av genomförandet av ramdirektivet för vatten. Stödet bör kopplas till särskilda krav som anges i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och som går utöver tillämpliga bindande normer och krav. Medlemsstaterna bör också se till att stöden till jordbrukarna inte leder till dubbelfinansiering från miljösystem. Medlemsstaterna bör dessutom beakta de specifika behoven inom Natura 2000-områdena vid den övergripande utformningen av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40)

I syfte att säkerställa en rättvis inkomst och en motståndskraftig jordbrukssektor över hela unionens territorium får medlemsstaterna bevilja stöd till jordbrukare i områden med naturliga och andra områdesspecifika begränsningar. När det gäller betalningar för områden med naturliga begränsningar bör politiken för landsbygdsutveckling för perioden 2014–2020 fortsätta att gälla. För att den gemensamma jordbrukspolitiken ska ge ökat mervärde för unionen och stärka dess synergier med finansiering av investeringar i natur och biologisk mångfald är det nödvändigt att behålla en separat åtgärd som syftar till att kompensera bidragsmottagare för nackdelar i samband med genomförandet av Natura 2000 och ramdirektivet
  om
  vatten. För att bidra till att Natura 2000-områdena förvaltas på ett effektivt sätt bör det därför även i fortsättningen ges stöd för att hjälpa jordbrukarna och skogsägarna att klara av särskilda olägenheter till följd av genomförandet av direktiv 2009/147/EG och rådets direktiv 92/43/EEG. Stöd bör också göras tillgängligt för jordbrukare för att bistå dem för de nackdelar i avrinningsområden som följer av genomförandet av ramdirektivet för vatten. Stödet bör kopplas till särskilda krav som anges i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och som går utöver tillämpliga bindande normer och krav. Medlemsstaterna bör också se till att stöden till jordbrukarna inte leder till dubbelfinansiering från miljösystem. Medlemsstaterna bör dessutom beakta de specifika behoven inom Natura 2000-områdena vid den övergripande utformningen av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (40) | I syfte att säkerställa en rättvis inkomst och en motståndskraftig jordbrukssektor över hela unionens territorium får medlemsstaterna bevilja stöd till jordbrukare i områden med naturliga och andra områdesspecifika begränsningar
  , inklusive bergsområden och öregioner
  . När det gäller betalningar för områden med naturliga begränsningar bör politiken för landsbygdsutveckling för perioden 2014–2020 fortsätta att gälla. För att den gemensamma jordbrukspolitiken ska ge ökat mervärde för unionen och stärka dess synergier med finansiering av investeringar i natur och biologisk mångfald är det nödvändigt att behålla en separat åtgärd som syftar till att kompensera bidragsmottagare för nackdelar i samband med genomförandet av Natura 2000
  som infördes genom rådets direktiv 92/43/EEG

   (1a) och ramdirektivet
  för
  vatten. För att bidra till att Natura 2000-områdena förvaltas på ett effektivt sätt bör det därför även i fortsättningen ges stöd för att hjälpa jordbrukarna och skogsägarna att klara av särskilda olägenheter till följd av genomförandet av direktiv 2009/147/EG och rådets direktiv 92/43/EEG. Stöd bör också göras tillgängligt för jordbrukare för att bistå dem för de nackdelar i avrinningsområden som följer av genomförandet av ramdirektivet för vatten. Stödet bör kopplas till särskilda krav som anges i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och som går utöver tillämpliga bindande normer och krav. Medlemsstaterna bör också se till att stöden till jordbrukarna inte leder till dubbelfinansiering från miljösystem
  , samt säkerställa tillräcklig flexibilitet i de strategiska planerna för att underlätta för olika interventioner att komplettera varandra
  . Medlemsstaterna bör dessutom beakta de specifika behoven inom Natura 2000-områdena vid den övergripande utformningen av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(40)

I syfte att säkerställa en rättvis inkomst och en motståndskraftig jordbrukssektor över hela unionens territorium får medlemsstaterna bevilja stöd till jordbrukare i områden med naturliga och andra områdesspecifika begränsningar
  , inklusive bergsområden och öregioner
  . När det gäller betalningar för områden med naturliga begränsningar bör politiken för landsbygdsutveckling för perioden 2014–2020 fortsätta att gälla. För att den gemensamma jordbrukspolitiken ska ge ökat mervärde för unionen och stärka dess synergier med finansiering av investeringar i natur och biologisk mångfald är det nödvändigt att behålla en separat åtgärd som syftar till att kompensera bidragsmottagare för nackdelar i samband med genomförandet av Natura 2000
  som infördes genom rådets direktiv 92/43/EEG

   (1a) och ramdirektivet
  för
  vatten. För att bidra till att Natura 2000-områdena förvaltas på ett effektivt sätt bör det därför även i fortsättningen ges stöd för att hjälpa jordbrukarna och skogsägarna att klara av särskilda olägenheter till följd av genomförandet av direktiv 2009/147/EG och rådets direktiv 92/43/EEG. Stöd bör också göras tillgängligt för jordbrukare för att bistå dem för de nackdelar i avrinningsområden som följer av genomförandet av ramdirektivet för vatten. Stödet bör kopplas till särskilda krav som anges i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och som går utöver tillämpliga bindande normer och krav. Medlemsstaterna bör också se till att stöden till jordbrukarna inte leder till dubbelfinansiering från miljösystem
  , samt säkerställa tillräcklig flexibilitet i de strategiska planerna för att underlätta för olika interventioner att komplettera varandra
  . Medlemsstaterna bör dessutom beakta de specifika behoven inom Natura 2000-områdena vid den övergripande utformningen av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 41

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (41) | Den gemensamma jordbrukspolitikens mål bör även eftersträvas genom stöd till investeringar, produktiva liksom icke-produktiva,
  och på eller utanför gårdarna
  . Sådana investeringar kan bland annat avse infrastruktur för utveckling, modernisering eller anpassning till klimatförändringar av jordbruk och skogsbruk, inbegripet tillgång till jord- eller skogsbruksmark, arrondering och markförbättring, trädjordbruk och försörjning med och besparing av energi och vatten. För att säkerställa bättre överensstämmelse mellan de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och unionens strategiska mål, samt för att skapa lika villkor mellan medlemsstaterna, ingår en negativ förteckning över investeringsområden i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(41)

Den gemensamma jordbrukspolitikens mål bör även eftersträvas genom stöd till investeringar, produktiva liksom icke-produktiva,
  och på eller utanför gårdarna
  . Sådana investeringar kan bland annat avse infrastruktur för utveckling, modernisering eller anpassning till klimatförändringar av jordbruk och skogsbruk, inbegripet tillgång till jord- eller skogsbruksmark, arrondering och markförbättring, trädjordbruk och försörjning med och besparing av energi och vatten. För att säkerställa bättre överensstämmelse mellan de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och unionens strategiska mål, samt för att skapa lika villkor mellan medlemsstaterna, ingår en negativ förteckning över investeringsområden i denna förordning.

| (41) | Den gemensamma jordbrukspolitikens mål bör även eftersträvas genom stöd till investeringar, produktiva liksom icke-produktiva,
  som syftar till att göra jordbruksföretagen mer motståndskraftiga
  . Sådana investeringar kan bland annat avse infrastruktur för utveckling, modernisering eller anpassning till klimatförändringar av jordbruk och skogsbruk, inbegripet tillgång till jord- eller skogsbruksmark, arrondering och markförbättring, trädjordbruk och försörjning med och besparing av energi och vatten. För att säkerställa bättre överensstämmelse mellan de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och unionens strategiska mål, samt för att skapa lika villkor mellan medlemsstaterna, ingår en negativ förteckning över investeringsområden i denna förordning. |
| --- | --- |

(41)

Den gemensamma jordbrukspolitikens mål bör även eftersträvas genom stöd till investeringar, produktiva liksom icke-produktiva,
  som syftar till att göra jordbruksföretagen mer motståndskraftiga
  . Sådana investeringar kan bland annat avse infrastruktur för utveckling, modernisering eller anpassning till klimatförändringar av jordbruk och skogsbruk, inbegripet tillgång till jord- eller skogsbruksmark, arrondering och markförbättring, trädjordbruk och försörjning med och besparing av energi och vatten. För att säkerställa bättre överensstämmelse mellan de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och unionens strategiska mål, samt för att skapa lika villkor mellan medlemsstaterna, ingår en negativ förteckning över investeringsområden i denna förordning.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 42

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (42) | Mot bakgrund av behovet att åtgärda bristen på investeringar i unionen och öka tillgången till finansieringsinstrument för prioriterade grupper, särskilt unga jordbrukare och nya aktörer med högre riskprofil, bör
  användning av InvestEU-garantin och
  en kombination av bidrag och finansieringsinstrument uppmuntras. Eftersom användningen av finansiella instrument i medlemsstaterna varierar betydligt till följd av skillnader i fråga om tillgång till finansiering och banksektorns utveckling, förekomsten av riskkapital och de offentliga myndigheternas och de potentiella bidragsmottagarnas kunskap om sådana instrument, bör medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken fastställa lämpliga mål, bidragsmottagare och förmånliga villkor, och andra möjliga regler för stödberättigande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(42)

Mot bakgrund av behovet att åtgärda bristen på investeringar i unionen och öka tillgången till finansieringsinstrument för prioriterade grupper, särskilt unga jordbrukare och nya aktörer med högre riskprofil, bör
  användning av InvestEU-garantin och
  en kombination av bidrag och finansieringsinstrument uppmuntras. Eftersom användningen av finansiella instrument i medlemsstaterna varierar betydligt till följd av skillnader i fråga om tillgång till finansiering och banksektorns utveckling, förekomsten av riskkapital och de offentliga myndigheternas och de potentiella bidragsmottagarnas kunskap om sådana instrument, bör medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken fastställa lämpliga mål, bidragsmottagare och förmånliga villkor, och andra möjliga regler för stödberättigande.

| (42) | Mot bakgrund av behovet att åtgärda bristen på investeringar i unionen och öka tillgången till finansieringsinstrument för prioriterade grupper, särskilt unga jordbrukare och nya aktörer med högre riskprofil, bör en kombination av bidrag och finansieringsinstrument uppmuntras. Eftersom användningen av finansiella instrument i medlemsstaterna varierar betydligt till följd av skillnader i fråga om tillgång till finansiering och banksektorns utveckling, förekomsten av riskkapital och de offentliga myndigheternas och de potentiella bidragsmottagarnas kunskap om sådana instrument, bör medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken fastställa lämpliga mål, bidragsmottagare och förmånliga villkor, och andra möjliga regler för stödberättigande. |
| --- | --- |

(42)

Mot bakgrund av behovet att åtgärda bristen på investeringar i unionen och öka tillgången till finansieringsinstrument för prioriterade grupper, särskilt unga jordbrukare och nya aktörer med högre riskprofil, bör en kombination av bidrag och finansieringsinstrument uppmuntras. Eftersom användningen av finansiella instrument i medlemsstaterna varierar betydligt till följd av skillnader i fråga om tillgång till finansiering och banksektorns utveckling, förekomsten av riskkapital och de offentliga myndigheternas och de potentiella bidragsmottagarnas kunskap om sådana instrument, bör medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken fastställa lämpliga mål, bidragsmottagare och förmånliga villkor, och andra möjliga regler för stödberättigande.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 43

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (43) | Unga jordbrukare och nya
  aktörer
  möter fortfarande avsevärda hinder när det gäller tillgång till mark, höga priser och tillgång till krediter. Deras företag är mer utsatta för prisvolatiliteten (både för insatsvaror och produkter) och deras behov i fråga om utbildning i entreprenörskap och riskhanteringskompetens är stora. Det är därför viktigt att fortsätta att stödja inrättandet av nya företag och nya anläggningar. Medlemsstaterna bör föreskriva en strategi och fastställa klara och konsekventa interventioner för generationsförnyelsen inom det särskilda mål som avser denna fråga. I detta syfte kan medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken fastställa förmånliga villkor för finansiella instrument för unga jordbrukare och nya
  deltagare
  . De bör också i dessa strategiska planer öronmärka ett belopp motsvarande minst 2 % av det årliga anslaget för direktstöd. En ökning av det maximala beloppet för stöd för unga jordbrukare och nyetablerade företag, upp till 100,000  euro, som kan utnyttjas även genom eller i kombination med stöd i form av finansiella instrument, bör fastställas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(43)

Unga jordbrukare och nya
  aktörer
  möter fortfarande avsevärda hinder när det gäller tillgång till mark, höga priser och tillgång till krediter. Deras företag är mer utsatta för prisvolatiliteten (både för insatsvaror och produkter) och deras behov i fråga om utbildning i entreprenörskap och riskhanteringskompetens är stora. Det är därför viktigt att fortsätta att stödja inrättandet av nya företag och nya anläggningar. Medlemsstaterna bör föreskriva en strategi och fastställa klara och konsekventa interventioner för generationsförnyelsen inom det särskilda mål som avser denna fråga. I detta syfte kan medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken fastställa förmånliga villkor för finansiella instrument för unga jordbrukare och nya
  deltagare
  . De bör också i dessa strategiska planer öronmärka ett belopp motsvarande minst 2 % av det årliga anslaget för direktstöd. En ökning av det maximala beloppet för stöd för unga jordbrukare och nyetablerade företag, upp till 100,000  euro, som kan utnyttjas även genom eller i kombination med stöd i form av finansiella instrument, bör fastställas.

| (43) | Unga jordbrukare och nya
  jordbrukare
  möter fortfarande avsevärda hinder när det gäller tillgång till mark, höga priser och tillgång till krediter. Deras företag är mer utsatta för prisvolatiliteten (både för insatsvaror och produkter) och deras behov i fråga om utbildning i entreprenörskap
  , riskförebyggande
  och riskhanteringskompetens är stora. Det är därför viktigt att fortsätta att stödja inrättandet av nya företag och nya anläggningar. Medlemsstaterna bör föreskriva en strategi och fastställa klara och konsekventa interventioner för generationsförnyelsen inom det särskilda mål som avser denna fråga. I detta syfte kan medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken fastställa förmånliga villkor för finansiella instrument för unga jordbrukare och nya
  aktörer
  . De bör också i dessa strategiska planer öronmärka ett belopp motsvarande minst 2 % av det årliga anslaget för direktstöd
  under den första pelaren
  . En ökning av det maximala beloppet för stöd för unga jordbrukare och nyetablerade företag, upp till 100,000  euro, som kan utnyttjas även genom eller i kombination med stöd i form av finansiella instrument, bör fastställas. |
| --- | --- |

(43)

Unga jordbrukare och nya
  jordbrukare
  möter fortfarande avsevärda hinder när det gäller tillgång till mark, höga priser och tillgång till krediter. Deras företag är mer utsatta för prisvolatiliteten (både för insatsvaror och produkter) och deras behov i fråga om utbildning i entreprenörskap
  , riskförebyggande
  och riskhanteringskompetens är stora. Det är därför viktigt att fortsätta att stödja inrättandet av nya företag och nya anläggningar. Medlemsstaterna bör föreskriva en strategi och fastställa klara och konsekventa interventioner för generationsförnyelsen inom det särskilda mål som avser denna fråga. I detta syfte kan medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken fastställa förmånliga villkor för finansiella instrument för unga jordbrukare och nya
  aktörer
  . De bör också i dessa strategiska planer öronmärka ett belopp motsvarande minst 2 % av det årliga anslaget för direktstöd
  under den första pelaren
  . En ökning av det maximala beloppet för stöd för unga jordbrukare och nyetablerade företag, upp till 100,000  euro, som kan utnyttjas även genom eller i kombination med stöd i form av finansiella instrument, bör fastställas.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 44

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (44) | Med hänsyn till behovet av att garantera lämpliga riskhanteringsverktyg bör försäkringspremier och gemensamma fonder inrättas, finansierade genom Ejflu. Kategorin gemensamma fonder omfattar både sådana som är kopplade till produktionsförluster och allmänna och sektorsspecifika inkomststabiliserande verktyg, med koppling till inkomstförluster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(44)

Med hänsyn till behovet av att garantera lämpliga riskhanteringsverktyg bör försäkringspremier och gemensamma fonder inrättas, finansierade genom Ejflu. Kategorin gemensamma fonder omfattar både sådana som är kopplade till produktionsförluster och allmänna och sektorsspecifika inkomststabiliserande verktyg, med koppling till inkomstförluster.

| (44) | Med hänsyn till behovet av att garantera lämpliga riskhanteringsverktyg bör försäkringspremier och gemensamma fonder inrättas, finansierade genom Ejflu. Kategorin gemensamma fonder omfattar både sådana som är kopplade till produktionsförluster och allmänna och sektorsspecifika inkomststabiliserande verktyg, med koppling till inkomstförluster.
  I syfte att anpassa riskhanteringsverktygen till de utmaningar som jordbrukarna står inför, bland annat klimatförändringarna, bör den gemensamma jordbrukspolitikens verktygslåda inbegripa ersättning för kostnader och förluster för jordbrukare i samband med åtgärder för att bekämpa djursjukdomar och växtskadegörare, eller förluster för jordbrukare som bedriver ekologiskt jordbruk till följd av en extern förorening som de inte har något ansvar för. Det bör dock säkerställas att de interventioner som finansieras genom Ejflu är förenliga med nationella riskhanteringssystem. |
| --- | --- |

(44)

Med hänsyn till behovet av att garantera lämpliga riskhanteringsverktyg bör försäkringspremier och gemensamma fonder inrättas, finansierade genom Ejflu. Kategorin gemensamma fonder omfattar både sådana som är kopplade till produktionsförluster och allmänna och sektorsspecifika inkomststabiliserande verktyg, med koppling till inkomstförluster.
  I syfte att anpassa riskhanteringsverktygen till de utmaningar som jordbrukarna står inför, bland annat klimatförändringarna, bör den gemensamma jordbrukspolitikens verktygslåda inbegripa ersättning för kostnader och förluster för jordbrukare i samband med åtgärder för att bekämpa djursjukdomar och växtskadegörare, eller förluster för jordbrukare som bedriver ekologiskt jordbruk till följd av en extern förorening som de inte har något ansvar för. Det bör dock säkerställas att de interventioner som finansieras genom Ejflu är förenliga med nationella riskhanteringssystem.

Ändringar 41 och 796

Förslag till förordning

Skäl 45

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (45) | Stödet bör möjliggöra inrättande och genomförande av samarbete mellan minst två enheter för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Stöd kan omfatta alla aspekter av sådant samarbete, till exempel inrättande av kvalitetssystem, kollektiva miljö- och klimatåtgärder, främjande av korta leveranskedjor och lokala marknader, pilotprojekt, operativa grupprojekt inom det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket, smarta byar, lokala utvecklingsprojekt, köparklubbar och maskinringar, gårdspartnerskap, skogsbruksplaner, nätverk och kluster, socialt hållbart jordbruk, jordbruk med stöd från gemenskapen, åtgärder inom ramen för Leader, och inrättandet av producentgrupper och producentorganisationer samt andra former av samarbete som anses vara nödvändiga för att uppnå de särskilda målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(45)

Stödet bör möjliggöra inrättande och genomförande av samarbete mellan minst två enheter för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Stöd kan omfatta alla aspekter av sådant samarbete, till exempel inrättande av kvalitetssystem, kollektiva miljö- och klimatåtgärder, främjande av korta leveranskedjor och lokala marknader, pilotprojekt, operativa grupprojekt inom det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket, smarta byar, lokala utvecklingsprojekt, köparklubbar och maskinringar, gårdspartnerskap, skogsbruksplaner, nätverk och kluster, socialt hållbart jordbruk, jordbruk med stöd från gemenskapen, åtgärder inom ramen för Leader, och inrättandet av producentgrupper och producentorganisationer samt andra former av samarbete som anses vara nödvändiga för att uppnå de särskilda målen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (45) | Stödet bör möjliggöra inrättande och genomförande av samarbete mellan minst två enheter för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Stöd kan omfatta alla aspekter av sådant samarbete, till exempel inrättande
  , främjande och underhåll
  av kvalitetssystem
  samt kostnader för certifiering av dem
  , kollektiva miljö- och klimatåtgärder, främjande av korta leveranskedjor och lokala marknader, pilotprojekt, operativa grupprojekt inom det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket, smarta byar, lokala utvecklingsprojekt, köparklubbar och maskinringar, gårdspartnerskap, skogsbruksplaner,
  inbegripet trädjordbruk
  , nätverk och kluster, socialt hållbart jordbruk, jordbruk med stöd från gemenskapen, åtgärder inom ramen för Leader, och inrättandet av producentgrupper och producentorganisationer
  , inbegripet producentgrupper som erkänns enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012

   (1a)

  ,
  samt andra former av samarbete som anses vara nödvändiga för att uppnå de särskilda målen för den gemensamma jordbrukspolitiken.
  Som ett sätt att främja generationsskifte bör man överväga att bevilja särskilt stöd till jordbrukare som vill upphöra med sin jordbruksverksamhet innan de uppnår lägsta pensionsålder och avser att överlämna sitt jordbruksföretag till en yngre jordbrukare som vill ta över. |
| --- | --- |

(45)

Stödet bör möjliggöra inrättande och genomförande av samarbete mellan minst två enheter för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Stöd kan omfatta alla aspekter av sådant samarbete, till exempel inrättande
  , främjande och underhåll
  av kvalitetssystem
  samt kostnader för certifiering av dem
  , kollektiva miljö- och klimatåtgärder, främjande av korta leveranskedjor och lokala marknader, pilotprojekt, operativa grupprojekt inom det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket, smarta byar, lokala utvecklingsprojekt, köparklubbar och maskinringar, gårdspartnerskap, skogsbruksplaner,
  inbegripet trädjordbruk
  , nätverk och kluster, socialt hållbart jordbruk, jordbruk med stöd från gemenskapen, åtgärder inom ramen för Leader, och inrättandet av producentgrupper och producentorganisationer
  , inbegripet producentgrupper som erkänns enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012

   (1a)

  ,
  samt andra former av samarbete som anses vara nödvändiga för att uppnå de särskilda målen för den gemensamma jordbrukspolitiken.
  Som ett sätt att främja generationsskifte bör man överväga att bevilja särskilt stöd till jordbrukare som vill upphöra med sin jordbruksverksamhet innan de uppnår lägsta pensionsålder och avser att överlämna sitt jordbruksföretag till en yngre jordbrukare som vill ta över.

Ändring 42

Förslag till förordning

Skäl 47

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (47) | EGFJ bör fortsätta att finansiera interventionstyper i form av direktstöd och sektorsvisa insatser, medan Ejflu bör fortsätta att finansiera åtgärder för landsbygdsutveckling i enlighet med denna förordning. Detaljerade regler för den ekonomiska förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör fastställas separat för de båda fonderna och för den verksamhet som stöds genom var och en av dem, med beaktande av att den nya genomförandemodellen ger medlemsstaterna mer flexibilitet och subsidiaritet för att uppnå sina mål. Interventionstyperna enligt denna förordning bör omfatta perioden från och med den 1 januari
  2021


  och
  den 31 december 2027. |

Kommissionens förslag

Ändring

(47)

EGFJ bör fortsätta att finansiera interventionstyper i form av direktstöd och sektorsvisa insatser, medan Ejflu bör fortsätta att finansiera åtgärder för landsbygdsutveckling i enlighet med denna förordning. Detaljerade regler för den ekonomiska förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör fastställas separat för de båda fonderna och för den verksamhet som stöds genom var och en av dem, med beaktande av att den nya genomförandemodellen ger medlemsstaterna mer flexibilitet och subsidiaritet för att uppnå sina mål. Interventionstyperna enligt denna förordning bör omfatta perioden från och med den 1 januari
  2021


  och
  den 31 december 2027.

| (47) | EGFJ bör fortsätta att finansiera interventionstyper i form av direktstöd och sektorsvisa insatser, medan Ejflu bör fortsätta att finansiera åtgärder för landsbygdsutveckling i enlighet med denna förordning. Detaljerade regler för den ekonomiska förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör fastställas separat för de båda fonderna och för den verksamhet som stöds genom var och en av dem, med beaktande av att den nya genomförandemodellen ger medlemsstaterna mer flexibilitet och subsidiaritet för att uppnå sina mål. Interventionstyperna enligt denna förordning bör omfatta perioden från och med den 1 januari
  2022


  till
  den 31 december 2027. |
| --- | --- |

(47)

EGFJ bör fortsätta att finansiera interventionstyper i form av direktstöd och sektorsvisa insatser, medan Ejflu bör fortsätta att finansiera åtgärder för landsbygdsutveckling i enlighet med denna förordning. Detaljerade regler för den ekonomiska förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör fastställas separat för de båda fonderna och för den verksamhet som stöds genom var och en av dem, med beaktande av att den nya genomförandemodellen ger medlemsstaterna mer flexibilitet och subsidiaritet för att uppnå sina mål. Interventionstyperna enligt denna förordning bör omfatta perioden från och med den 1 januari
  2022


  till
  den 31 december 2027.

Ändring 43

Förslag till förordning

Skäl 48

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (48) | Stöd för direktstöd inom ramen för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör beviljas inom nationella anslag som fastställs genom denna förordning. Dessa nationella anslag bör återspegla en fortsättning på de ändringar som innebär att anslagen för medlemsstaterna med den lägsta stödnivån per hektar gradvis ökas till att stänga 50 % av klyftan till 90 % av genomsnittet för unionen. I syfte att ta hänsyn till minskningen av betalningsmekanismen och användningen av dess avkastning i den berörda medlemsstaten bör de sammanlagda vägledande finansiella anslagen per år i medlemsstatens strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken tillåtas att överskrida det nationella anslaget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(48)

Stöd för direktstöd inom ramen för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör beviljas inom nationella anslag som fastställs genom denna förordning. Dessa nationella anslag bör återspegla en fortsättning på de ändringar som innebär att anslagen för medlemsstaterna med den lägsta stödnivån per hektar gradvis ökas till att stänga 50 % av klyftan till 90 % av genomsnittet för unionen. I syfte att ta hänsyn till minskningen av betalningsmekanismen och användningen av dess avkastning i den berörda medlemsstaten bör de sammanlagda vägledande finansiella anslagen per år i medlemsstatens strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken tillåtas att överskrida det nationella anslaget.

| (48) | EGFJ bör inte stödja verksamhet som är skadlig för miljön, eller som inte är förenlig med klimat- och miljömål i linje med principer för hållbar jordbruksförvaltning.
  Stöd för direktstöd inom ramen för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör beviljas inom nationella anslag som fastställs genom denna förordning. Dessa nationella anslag bör återspegla en fortsättning på de ändringar som innebär att anslagen för medlemsstaterna med den lägsta stödnivån per hektar gradvis ökas till att stänga 50 % av klyftan till 90 % av genomsnittet för unionen. I syfte att ta hänsyn till minskningen av betalningsmekanismen och användningen av dess avkastning i den berörda medlemsstaten bör de sammanlagda vägledande finansiella anslagen per år i medlemsstatens strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken tillåtas att överskrida det nationella anslaget. |
| --- | --- |

(48)

EGFJ bör inte stödja verksamhet som är skadlig för miljön, eller som inte är förenlig med klimat- och miljömål i linje med principer för hållbar jordbruksförvaltning.
  Stöd för direktstöd inom ramen för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör beviljas inom nationella anslag som fastställs genom denna förordning. Dessa nationella anslag bör återspegla en fortsättning på de ändringar som innebär att anslagen för medlemsstaterna med den lägsta stödnivån per hektar gradvis ökas till att stänga 50 % av klyftan till 90 % av genomsnittet för unionen. I syfte att ta hänsyn till minskningen av betalningsmekanismen och användningen av dess avkastning i den berörda medlemsstaten bör de sammanlagda vägledande finansiella anslagen per år i medlemsstatens strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken tillåtas att överskrida det nationella anslaget.

Ändring 44

Förslag till förordning

Skäl 49

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (49) | För att underlätta förvaltningen av Ejflu-medel bör det fastställas en
  enda
  bidragsnivå för stöd från Ejflu i förhållande till de offentliga utgifterna i medlemsstaterna. För att ta hänsyn till deras särskilda betydelse eller art bör särskilda bidragsnivåer anges i förhållande till vissa typer av insatser.
  När det gäller mindre utvecklade regioner
  , de yttersta randområden som avses i artikel 349 i EUF-fördraget och de mindre Egeiska öarna
  bör en lämplig bidragsnivå för Ejflu fastställas
  i 
  syfte att mildra effekterna av de särskilda hinder som uppstår till följd av utvecklingsnivån, den avlägsna belägenheten och ökaraktären
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(49)

För att underlätta förvaltningen av Ejflu-medel bör det fastställas en
  enda
  bidragsnivå för stöd från Ejflu i förhållande till de offentliga utgifterna i medlemsstaterna. För att ta hänsyn till deras särskilda betydelse eller art bör särskilda bidragsnivåer anges i förhållande till vissa typer av insatser.
  När det gäller mindre utvecklade regioner
  , de yttersta randområden som avses i artikel 349 i EUF-fördraget och de mindre Egeiska öarna
  bör en lämplig bidragsnivå för Ejflu fastställas
  i 
  syfte att mildra effekterna av de särskilda hinder som uppstår till följd av utvecklingsnivån, den avlägsna belägenheten och ökaraktären
  .

| (49) | För att underlätta förvaltningen av Ejflu-medel bör det fastställas en
  allmän
  bidragsnivå för stöd från Ejflu i förhållande till de offentliga utgifterna i medlemsstaterna. För att ta hänsyn till deras särskilda betydelse eller art bör särskilda bidragsnivåer anges i förhållande till vissa typer av insatser.
  I syfte att mildra effekterna av de särskilda nackdelar som är en följd av utvecklingsnivån
  ,
  den avlägsna belägenheten och ökaraktären i
  de yttersta randområden som avses i artikel 349 i EUF-fördraget och de mindre Egeiska öarna
  enligt definitionen
  i 
  artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013

   (1a)

  , bör en högre Ejflu-bidragsnivå fastställas för dessa regioner
  . |
| --- | --- |

(49)

För att underlätta förvaltningen av Ejflu-medel bör det fastställas en
  allmän
  bidragsnivå för stöd från Ejflu i förhållande till de offentliga utgifterna i medlemsstaterna. För att ta hänsyn till deras särskilda betydelse eller art bör särskilda bidragsnivåer anges i förhållande till vissa typer av insatser.
  I syfte att mildra effekterna av de särskilda nackdelar som är en följd av utvecklingsnivån
  ,
  den avlägsna belägenheten och ökaraktären i
  de yttersta randområden som avses i artikel 349 i EUF-fördraget och de mindre Egeiska öarna
  enligt definitionen
  i 
  artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013

   (1a)

  , bör en högre Ejflu-bidragsnivå fastställas för dessa regioner
  .

Ändring 45

Förslag till förordning

Skäl 49a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (49a) | Objektiva kriterier bör fastställas för att klassificera regioner och områden på unionsnivå för stöd från Ejflu. I detta syfte bör fastställandet av regioner och områden på unionsnivå baseras på det gemensamma klassificeringssystem för regioner som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003

   (1a)

  . De senaste klassificeringarna och uppgifterna bör användas för att säkerställa lämpligt stöd, särskilt för att åtgärda eftersläpande regioner och skillnader mellan regioner inom en medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(49a)

Objektiva kriterier bör fastställas för att klassificera regioner och områden på unionsnivå för stöd från Ejflu. I detta syfte bör fastställandet av regioner och områden på unionsnivå baseras på det gemensamma klassificeringssystem för regioner som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003

   (1a)

  . De senaste klassificeringarna och uppgifterna bör användas för att säkerställa lämpligt stöd, särskilt för att åtgärda eftersläpande regioner och skillnader mellan regioner inom en medlemsstat.

Ändringar 46 och 797

Förslag till förordning

Skäl 50

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (50) | Ejflu bör
  inte ge stöd
  till investeringar som skulle skada miljön. Det är därför nödvändigt att i denna förordning föreskriva ett antal regler för uteslutning samt möjligheten att vidareutveckla dessa garantier i delegerade akter. I synnerhet bör Ejflu inte finansiera investeringar i 
  bevattning
  som inte
  bidrar till att uppnå eller bevara en god status
  för
  det eller de berörda vattenförekomsterna, eller
  investeringar i 
  beskogning
  som inte är förenliga med klimat- och miljömålen
  enligt
  principerna om hållbar skogsförvaltning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(50)

Ejflu bör
  inte ge stöd
  till investeringar som skulle skada miljön. Det är därför nödvändigt att i denna förordning föreskriva ett antal regler för uteslutning samt möjligheten att vidareutveckla dessa garantier i delegerade akter. I synnerhet bör Ejflu inte finansiera investeringar i 
  bevattning
  som inte
  bidrar till att uppnå eller bevara en god status
  för
  det eller de berörda vattenförekomsterna, eller
  investeringar i 
  beskogning
  som inte är förenliga med klimat- och miljömålen
  enligt
  principerna om hållbar skogsförvaltning.

| (50) | Ejflu bör
  i första hand stödja investeringar som ger upphov
  till
  såväl ekonomiska som miljömässiga fördelar, och samtidigt avstå från att stödja
  investeringar som skulle skada miljön miljön
  eller som inte är förenliga med klimat-, miljö- och djurskyddsmålen respektive målen för biologisk mångfald. Investeringar som genererar både ekonomiska och miljömässiga fördelar bör betonas
  . Det är därför nödvändigt att i denna förordning föreskriva ett antal
  mer specifika
  regler för uteslutning samt möjligheten att vidareutveckla dessa garantier i delegerade akter. I synnerhet bör Ejflu inte finansiera investeringar i 
  beskogning
  som inte är förenliga med klimat- och miljömål
  i linje med
  principerna om hållbar skogsförvaltning.
  Ejflu bör inte heller omfatta investeringar i bevattning som inte bidrar till uppnåendet eller bevarandet av en god status för den eller de berörda vattenförekomsterna. Medlemsstaterna bör säkerställa att myndigheter spelar en aktiv roll vad gäller ekologi och hantering av skogsbränder i alla åtgärder för beskogning eller återbeskogning av skog och stärka rollen för mjuka förebyggande åtgärder och förvaltning av markanvändning. |
| --- | --- |

(50)

Ejflu bör
  i första hand stödja investeringar som ger upphov
  till
  såväl ekonomiska som miljömässiga fördelar, och samtidigt avstå från att stödja
  investeringar som skulle skada miljön miljön
  eller som inte är förenliga med klimat-, miljö- och djurskyddsmålen respektive målen för biologisk mångfald. Investeringar som genererar både ekonomiska och miljömässiga fördelar bör betonas
  . Det är därför nödvändigt att i denna förordning föreskriva ett antal
  mer specifika
  regler för uteslutning samt möjligheten att vidareutveckla dessa garantier i delegerade akter. I synnerhet bör Ejflu inte finansiera investeringar i 
  beskogning
  som inte är förenliga med klimat- och miljömål
  i linje med
  principerna om hållbar skogsförvaltning.
  Ejflu bör inte heller omfatta investeringar i bevattning som inte bidrar till uppnåendet eller bevarandet av en god status för den eller de berörda vattenförekomsterna. Medlemsstaterna bör säkerställa att myndigheter spelar en aktiv roll vad gäller ekologi och hantering av skogsbränder i alla åtgärder för beskogning eller återbeskogning av skog och stärka rollen för mjuka förebyggande åtgärder och förvaltning av markanvändning.

Ändring 47

Förslag till förordning

Skäl 51a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (51a) | För att unionen ska kunna bli oberoende av import av vegetabiliskt protein syftar den gemensamma jordbrukspolitiken till att, i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG

   (1a)

  direktivet om förnybar energi), främja användningen av biobränsle som framställs av oljeväxtbiprodukter från proteingrödor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(51a)

För att unionen ska kunna bli oberoende av import av vegetabiliskt protein syftar den gemensamma jordbrukspolitiken till att, i överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG

   (1a)

  direktivet om förnybar energi), främja användningen av biobränsle som framställs av oljeväxtbiprodukter från proteingrödor.

Ändring 858

Förslag till förordning

Skäl 51b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (51b) | EGFJ och Ejflu bör inte ge stöd till jordbrukare vars verksamhet inbegriper uppfödning av tjurar som ska delta i tjurfäktning. Sådan finansiering är en tydlig överträdelse av Europeiska konventionen om skydd av animalieproduktionens djur. |

Kommissionens förslag

Ändring

(51b)

EGFJ och Ejflu bör inte ge stöd till jordbrukare vars verksamhet inbegriper uppfödning av tjurar som ska delta i tjurfäktning. Sådan finansiering är en tydlig överträdelse av Europeiska konventionen om skydd av animalieproduktionens djur.

Ändring 798

Förslag till förordning

Skäl 52

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (52) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i enlighet med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling bör detta program bidra till att integrera klimatfrågor i unionens politik och till uppnåendet av det övergripande målet att
  25
   % av utgifterna i EU-budgeten bidrar till klimatmålen. Verksamheter inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken
  förväntas
  bidra till klimatmål med 40 % av den totala GJP-finansieringsramen. De berörda åtgärderna kommer att identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(52)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i enlighet med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling bör detta program bidra till att integrera klimatfrågor i unionens politik och till uppnåendet av det övergripande målet att
  25
   % av utgifterna i EU-budgeten bidrar till klimatmålen. Verksamheter inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken
  förväntas
  bidra till klimatmål med 40 % av den totala GJP-finansieringsramen. De berörda åtgärderna kommer att identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner.

| (52) | För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i enlighet med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling bör detta program bidra till att integrera klimatfrågor
  och fasa ut miljöskadliga bidrag
  i unionens politik och till uppnåendet av det övergripande målet att
  minst 30
   % av utgifterna i EU-budgeten bidrar till klimatmålen. Verksamheter inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken
  bör
  bidra till klimatmål med
  minst
  40 % av den totala GJP-finansieringsramen. De berörda åtgärderna kommer att identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner. |
| --- | --- |

(52)

För att ge uttryck för vikten av att bekämpa klimatförändringarna i enlighet med unionens åtaganden att genomföra Parisavtalet och uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling bör detta program bidra till att integrera klimatfrågor
  och fasa ut miljöskadliga bidrag
  i unionens politik och till uppnåendet av det övergripande målet att
  minst 30
   % av utgifterna i EU-budgeten bidrar till klimatmålen. Verksamheter inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken
  bör
  bidra till klimatmål med
  minst
  40 % av den totala GJP-finansieringsramen. De berörda åtgärderna kommer att identifieras under programmets utarbetande och genomförande och omprövas i samband med relevanta utvärderingar och översyner.

Ändring 48

Förslag till förordning

Skäl 54

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (54) | För att öka mervärdet för unionen och bevara en fungerande inre
  marknaden
  för jordbruksprodukter samt för att uppnå ovannämnda allmänna och särskilda mål bör medlemsstaterna inte fatta beslut enligt denna förordning i isolation, utan inom ramen för en strukturerad process som bör återspeglas i en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken. EU:s toppstyrda bestämmelser bör fastställa specifika
  EU-omfattande
  mål för den gemensamma jordbrukspolitiken, de viktigaste interventionstyperna, prestationsramen och förvaltningsstrukturen. En sådan fördelning av uppgifter syftar till att säkerställa full överensstämmelse mellan ekonomiska resurser som investerats och de resultat som uppnås. |

Kommissionens förslag

Ändring

(54)

För att öka mervärdet för unionen och bevara en fungerande inre
  marknaden
  för jordbruksprodukter samt för att uppnå ovannämnda allmänna och särskilda mål bör medlemsstaterna inte fatta beslut enligt denna förordning i isolation, utan inom ramen för en strukturerad process som bör återspeglas i en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken. EU:s toppstyrda bestämmelser bör fastställa specifika
  EU-omfattande
  mål för den gemensamma jordbrukspolitiken, de viktigaste interventionstyperna, prestationsramen och förvaltningsstrukturen. En sådan fördelning av uppgifter syftar till att säkerställa full överensstämmelse mellan ekonomiska resurser som investerats och de resultat som uppnås.

| (54) | För att öka mervärdet för unionen och bevara en fungerande inre
  marknad
  för jordbruksprodukter samt för att uppnå ovannämnda allmänna och särskilda mål bör medlemsstaterna inte fatta beslut enligt denna förordning i isolation, utan inom ramen för en strukturerad process som bör återspeglas i en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken. EU:s toppstyrda bestämmelser bör fastställa specifika
  unionsomfattande
  mål för den gemensamma jordbrukspolitiken, de viktigaste interventionstyperna, prestationsramen och förvaltningsstrukturen. En sådan fördelning av uppgifter syftar till att säkerställa full överensstämmelse mellan ekonomiska resurser som investerats och de resultat som uppnås. |
| --- | --- |

(54)

För att öka mervärdet för unionen och bevara en fungerande inre
  marknad
  för jordbruksprodukter samt för att uppnå ovannämnda allmänna och särskilda mål bör medlemsstaterna inte fatta beslut enligt denna förordning i isolation, utan inom ramen för en strukturerad process som bör återspeglas i en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken. EU:s toppstyrda bestämmelser bör fastställa specifika
  unionsomfattande
  mål för den gemensamma jordbrukspolitiken, de viktigaste interventionstyperna, prestationsramen och förvaltningsstrukturen. En sådan fördelning av uppgifter syftar till att säkerställa full överensstämmelse mellan ekonomiska resurser som investerats och de resultat som uppnås.

Ändring 49

Förslag till förordning

Skäl 55

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (55) | För att säkerställa att dessa strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken får en tydlig strategisk karaktär, och för att underlätta kopplingarna till unionens övriga politik, och inte minst till etablerade långsiktiga nationella mål som följer av unionslagstiftningen eller internationella avtal (t.ex. de som gäller klimatförändringar, skog, biologisk mångfald och vatten) är det lämpligt att endast ha en enda strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken per medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(55)

För att säkerställa att dessa strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken får en tydlig strategisk karaktär, och för att underlätta kopplingarna till unionens övriga politik, och inte minst till etablerade långsiktiga nationella mål som följer av unionslagstiftningen eller internationella avtal (t.ex. de som gäller klimatförändringar, skog, biologisk mångfald och vatten) är det lämpligt att endast ha en enda strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken per medlemsstat.

| (55) | För att säkerställa att dessa strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken får en tydlig strategisk karaktär, och för att underlätta kopplingarna till unionens övriga politik, och inte minst till etablerade långsiktiga nationella mål som följer av unionslagstiftningen eller internationella avtal (t.ex. de som gäller klimatförändringar, skog, biologisk mångfald och vatten) är det lämpligt att endast ha en enda strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken per medlemsstat.
  Med vederbörligt beaktande av medlemsstaternas administrativa struktur bör den strategiska planen, i lämpliga fall, inkludera regionaliserade interventioner för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

(55)

För att säkerställa att dessa strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken får en tydlig strategisk karaktär, och för att underlätta kopplingarna till unionens övriga politik, och inte minst till etablerade långsiktiga nationella mål som följer av unionslagstiftningen eller internationella avtal (t.ex. de som gäller klimatförändringar, skog, biologisk mångfald och vatten) är det lämpligt att endast ha en enda strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken per medlemsstat.
  Med vederbörligt beaktande av medlemsstaternas administrativa struktur bör den strategiska planen, i lämpliga fall, inkludera regionaliserade interventioner för landsbygdsutveckling.

Ändring 50

Förslag till förordning

Skäl 55a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (55a) | Det är av yttersta vikt att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken har en tydlig, enkel och otvetydig ram, så att överreglering av politiken på nationell, regional eller lokal nivå kan undvikas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(55a)

Det är av yttersta vikt att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken har en tydlig, enkel och otvetydig ram, så att överreglering av politiken på nationell, regional eller lokal nivå kan undvikas.

Ändring 51

Förslag till förordning

Skäl 55b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (55b) | Den nya genomförandemodellen bör inte äventyra den inre marknadens integritet eller den gemensamma jordbrukspolitikens historiskt sett europeiska karaktär, eftersom denna politik bör fortsätta att vara genuint gemensam så att ett unionstillvägagångssätt och lika villkor för alla kan säkerställas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(55b)

Den nya genomförandemodellen bör inte äventyra den inre marknadens integritet eller den gemensamma jordbrukspolitikens historiskt sett europeiska karaktär, eftersom denna politik bör fortsätta att vara genuint gemensam så att ett unionstillvägagångssätt och lika villkor för alla kan säkerställas.

Ändring 730

Förslag till förordning

Skäl 55c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (55c) | I enlighet med artikel 208 i EUF-fördraget bör unionen och medlemsstaterna säkerställa att målen för utvecklingssamarbetet beaktas i alla interventioner inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, och att rätten till livsmedel och rätten till utveckling respekteras. Medlemsstaterna bör också säkerställa att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken i så hög utsträckning som möjligt bidrar till uppnåendet i tid av målen i 2030-agendan för hållbar utveckling och i Parisavtalet, samt av den europeiska gröna givens mål, unionens miljö- och klimatåtaganden och tillämplig lagstiftning som antagits av Europaparlamentet och rådet på grundval av strategin Från jord till bord och strategin för biologisk mångfald. |

Kommissionens förslag

Ändring

(55c)

I enlighet med artikel 208 i EUF-fördraget bör unionen och medlemsstaterna säkerställa att målen för utvecklingssamarbetet beaktas i alla interventioner inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, och att rätten till livsmedel och rätten till utveckling respekteras. Medlemsstaterna bör också säkerställa att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken i så hög utsträckning som möjligt bidrar till uppnåendet i tid av målen i 2030-agendan för hållbar utveckling och i Parisavtalet, samt av den europeiska gröna givens mål, unionens miljö- och klimatåtaganden och tillämplig lagstiftning som antagits av Europaparlamentet och rådet på grundval av strategin Från jord till bord och strategin för biologisk mångfald.

Ändring 52

Förslag till förordning

Skäl 56

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (56) | När de utarbetar sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör medlemsstaterna analysera sin specifika situation och sina behov, sätta upp mål som är kopplade till uppnåendet av målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och utforma interventioner som gör det möjligt att uppnå dessa mål, samtidigt som de anpassas till nationella och regionala sammanhang, bland annat i de yttersta randområdena i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget. Detta bör främja mer subsidiaritet inom en gemensam unionsram, samtidigt som efterlevnaden av de allmänna unionsrättsliga principerna och målen för den gemensamma jordbrukspolitiken säkerställs. Det är därför lämpligt att fastställa regler om strukturen och innehållet i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(56)

När de utarbetar sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör medlemsstaterna analysera sin specifika situation och sina behov, sätta upp mål som är kopplade till uppnåendet av målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och utforma interventioner som gör det möjligt att uppnå dessa mål, samtidigt som de anpassas till nationella och regionala sammanhang, bland annat i de yttersta randområdena i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget. Detta bör främja mer subsidiaritet inom en gemensam unionsram, samtidigt som efterlevnaden av de allmänna unionsrättsliga principerna och målen för den gemensamma jordbrukspolitiken säkerställs. Det är därför lämpligt att fastställa regler om strukturen och innehållet i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (56) | När de utarbetar sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör medlemsstaterna analysera sin specifika situation och sina behov, sätta upp mål som är
  realistiska,
  kopplade till uppnåendet av målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och utforma interventioner som gör det möjligt att uppnå dessa mål
  och erbjuda säkerhet för de slutliga stödmottagarna
  , samtidigt som de anpassas till nationella och regionala sammanhang, bland annat i de yttersta randområdena i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget. Detta bör främja mer subsidiaritet inom en gemensam unionsram, samtidigt som efterlevnaden av de allmänna unionsrättsliga principerna och målen för den gemensamma jordbrukspolitiken säkerställs. Det är därför lämpligt att fastställa regler om strukturen och innehållet i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.
  För att säkerställa att de mål som medlemsstaterna fastställer och utformningen av deras interventioner är ändamålsenliga och optimerar bidraget till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken, samtidigt som politikens gemensamma karaktär bibehålls, behöver strategin i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken baseras på en förhandsanalys av lokala förhållanden och en bedömning av behoven i förhållande till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Vid genomförandet av strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken behöver man säkerställa jordbrukarnas och jordbrukarorganisationernas deltagande. |
| --- | --- |

(56)

När de utarbetar sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör medlemsstaterna analysera sin specifika situation och sina behov, sätta upp mål som är
  realistiska,
  kopplade till uppnåendet av målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och utforma interventioner som gör det möjligt att uppnå dessa mål
  och erbjuda säkerhet för de slutliga stödmottagarna
  , samtidigt som de anpassas till nationella och regionala sammanhang, bland annat i de yttersta randområdena i enlighet med artikel 349 i EUF-fördraget. Detta bör främja mer subsidiaritet inom en gemensam unionsram, samtidigt som efterlevnaden av de allmänna unionsrättsliga principerna och målen för den gemensamma jordbrukspolitiken säkerställs. Det är därför lämpligt att fastställa regler om strukturen och innehållet i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.
  För att säkerställa att de mål som medlemsstaterna fastställer och utformningen av deras interventioner är ändamålsenliga och optimerar bidraget till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken, samtidigt som politikens gemensamma karaktär bibehålls, behöver strategin i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken baseras på en förhandsanalys av lokala förhållanden och en bedömning av behoven i förhållande till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Vid genomförandet av strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken behöver man säkerställa jordbrukarnas och jordbrukarorganisationernas deltagande.

Ändring 53

Förslag till förordning

Skäl 57

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (57) | För att säkerställa att de mål som medlemsstaterna fastställer och utformningen av deras interventioner är ändamålsenliga och optimerar bidraget till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken är det nödvändigt att basera strategin i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken på en förhandsanalys av lokala förhållanden och göra en bedömning av behoven i samband med målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(57)

För att säkerställa att de mål som medlemsstaterna fastställer och utformningen av deras interventioner är ändamålsenliga och optimerar bidraget till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken är det nödvändigt att basera strategin i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken på en förhandsanalys av lokala förhållanden och göra en bedömning av behoven i samband med målen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (57) | De strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken behöver också på ett tillfredsställande sätt kunna beakta förändringar i medlemsstaternas förhållanden, strukturer (både interna och externa) och marknadssituationer, och behöver därför kunna justeras för att avspegla dessa förändringar över tiden. |
| --- | --- |

(57)

De strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken behöver också på ett tillfredsställande sätt kunna beakta förändringar i medlemsstaternas förhållanden, strukturer (både interna och externa) och marknadssituationer, och behöver därför kunna justeras för att avspegla dessa förändringar över tiden.

Ändring 54

Förslag till förordning

Skäl 58

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (58) | De strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör syfta till att säkerställa en ökad enhetlighet mellan de olika verktygen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, eftersom planen bör omfatta alla typer av stöd i form av direkta utbetalningar, sektorsspecifika interventionstyper och interventionstyper för landsbygdsutveckling. De bör också garantera och visa att de val som medlemsstaterna gör är ändamålsenliga och överensstämmer med unionens prioriteringar och mål. Det är därför lämpligt att de innehåller en resultatinriktad interventionsstrategi som byggs upp kring de särskilda målen för den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive kvantifierade mål i förhållande till dessa. För att göra det möjligt att övervaka målen
  på årsbasis
  är det lämpligt att de grundas på resultatindikatorer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(58)

De strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör syfta till att säkerställa en ökad enhetlighet mellan de olika verktygen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, eftersom planen bör omfatta alla typer av stöd i form av direkta utbetalningar, sektorsspecifika interventionstyper och interventionstyper för landsbygdsutveckling. De bör också garantera och visa att de val som medlemsstaterna gör är ändamålsenliga och överensstämmer med unionens prioriteringar och mål. Det är därför lämpligt att de innehåller en resultatinriktad interventionsstrategi som byggs upp kring de särskilda målen för den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive kvantifierade mål i förhållande till dessa. För att göra det möjligt att övervaka målen
  på årsbasis
  är det lämpligt att de grundas på resultatindikatorer.

| (58) | De strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör syfta till att säkerställa en ökad enhetlighet mellan de olika verktygen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, eftersom planen bör omfatta alla typer av stöd i form av direkta utbetalningar, sektorsspecifika interventionstyper och interventionstyper för landsbygdsutveckling. De bör också garantera och visa att de val som medlemsstaterna gör är ändamålsenliga och överensstämmer med unionens prioriteringar och mål. Det är därför lämpligt att de innehåller en resultatinriktad interventionsstrategi som byggs upp kring de särskilda målen för den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive kvantifierade mål i förhållande till dessa. För att göra det möjligt att övervaka målen är det lämpligt att de grundas på resultatindikatorer. |
| --- | --- |

(58)

De strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör syfta till att säkerställa en ökad enhetlighet mellan de olika verktygen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, eftersom planen bör omfatta alla typer av stöd i form av direkta utbetalningar, sektorsspecifika interventionstyper och interventionstyper för landsbygdsutveckling. De bör också garantera och visa att de val som medlemsstaterna gör är ändamålsenliga och överensstämmer med unionens prioriteringar och mål. Det är därför lämpligt att de innehåller en resultatinriktad interventionsstrategi som byggs upp kring de särskilda målen för den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive kvantifierade mål i förhållande till dessa. För att göra det möjligt att övervaka målen är det lämpligt att de grundas på resultatindikatorer.

Ändring 800

Förslag till förordning

Skäl 58a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (58a) | Den befintliga kunskapsbasen varierar stort när det gäller den tillgängliga informationens kvantitet och kvalitet vid övervakningen av de särskilda mål som föreskrivs i artikel 6 i denna förordning. För vissa särskilda mål, särskilt för övervakningen av biologisk mångfald, är kunskapsbasen för närvarande svag eller otillräckligt anpassad när det gäller att skapa robusta effektindikatorer, t.ex. för pollinatörer och biologisk mångfald för grödor. Särskilda mål och indikatorer som fastställs för unionen som helhet i artikel 6 respektive bilaga I bör baseras på en gemensam eller jämförbar kunskapsbas och gemensamma och jämförbara metoder i alla medlemsstater. Kommissionen bör identifiera områden där det finns kunskapsbrister eller där kunskapsbasen är otillräckligt anpassad när det gäller att övervaka den gemensamma jordbrukspolitikens effekter. Den bör använda unionens budget för att ge ett gemensamt svar på de kunskapsrelaterade hinder och övervakningshinder som hör samman med alla särskilda mål och indikatorer i artikel 6. Den bör framställa en rapport i denna fråga och offentliggöra sina rön. |

Kommissionens förslag

Ändring

(58a)

Den befintliga kunskapsbasen varierar stort när det gäller den tillgängliga informationens kvantitet och kvalitet vid övervakningen av de särskilda mål som föreskrivs i artikel 6 i denna förordning. För vissa särskilda mål, särskilt för övervakningen av biologisk mångfald, är kunskapsbasen för närvarande svag eller otillräckligt anpassad när det gäller att skapa robusta effektindikatorer, t.ex. för pollinatörer och biologisk mångfald för grödor. Särskilda mål och indikatorer som fastställs för unionen som helhet i artikel 6 respektive bilaga I bör baseras på en gemensam eller jämförbar kunskapsbas och gemensamma och jämförbara metoder i alla medlemsstater. Kommissionen bör identifiera områden där det finns kunskapsbrister eller där kunskapsbasen är otillräckligt anpassad när det gäller att övervaka den gemensamma jordbrukspolitikens effekter. Den bör använda unionens budget för att ge ett gemensamt svar på de kunskapsrelaterade hinder och övervakningshinder som hör samman med alla särskilda mål och indikatorer i artikel 6. Den bör framställa en rapport i denna fråga och offentliggöra sina rön.

Ändring 801

Förslag till förordning

Skäl 59

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (59) | Strategin bör också lyfta fram komplementariteten både mellan den gemensamma jordbrukspolitikens verktyg och med unionens övriga politik. I synnerhet bör varje enskild strategisk plan
  i förekommande fall
  beakta miljö- och klimatlagstiftning, och nationella planer som härrör från denna lagstiftning bör beskrivas inom ramen för analysen av den nuvarande situationen (nedan kallad swot-analysen). Det är lämpligt att upprätta en förteckning över de rättsakter som uttryckligen bör beaktas i den strategiska planen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(59)

Strategin bör också lyfta fram komplementariteten både mellan den gemensamma jordbrukspolitikens verktyg och med unionens övriga politik. I synnerhet bör varje enskild strategisk plan
  i förekommande fall
  beakta miljö- och klimatlagstiftning, och nationella planer som härrör från denna lagstiftning bör beskrivas inom ramen för analysen av den nuvarande situationen (nedan kallad swot-analysen). Det är lämpligt att upprätta en förteckning över de rättsakter som uttryckligen bör beaktas i den strategiska planen.

| (59) | Strategin bör också lyfta fram komplementariteten både mellan den gemensamma jordbrukspolitikens verktyg och med unionens övriga politik
  , inbegripet sammanhållningspolitiken
  . I synnerhet bör varje enskild strategisk plan beakta miljö- och klimatlagstiftning,
  unionens åtaganden för en konsekvent politik för utveckling
  och nationella planer som härrör från denna lagstiftning bör beskrivas inom ramen för analysen av den nuvarande situationen (nedan kallad swot-analysen). Det är lämpligt att upprätta en förteckning över de rättsakter som uttryckligen bör beaktas i den strategiska planen. |
| --- | --- |

(59)

Strategin bör också lyfta fram komplementariteten både mellan den gemensamma jordbrukspolitikens verktyg och med unionens övriga politik
  , inbegripet sammanhållningspolitiken
  . I synnerhet bör varje enskild strategisk plan beakta miljö- och klimatlagstiftning,
  unionens åtaganden för en konsekvent politik för utveckling
  och nationella planer som härrör från denna lagstiftning bör beskrivas inom ramen för analysen av den nuvarande situationen (nedan kallad swot-analysen). Det är lämpligt att upprätta en förteckning över de rättsakter som uttryckligen bör beaktas i den strategiska planen.

Ändring 55

Förslag till förordning

Skäl 59a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (59a) | Eftersom systemet med inkomststöd spelar en viktig roll för att garantera jordbrukens ekonomiska livskraft finns det skäl att beakta de sociala effekter som den gemensamma jordbrukspolitiken har i fråga om att erbjuda arbetstillfällen i landsbygdsområden. Därför bör medlemsstaterna i upprättandet av sina strategiska planer också beakta den sysselsättningseffekt som ett nytt företag kommer att få på ett visst område. Åtgärder och verksamheter som skapar fler arbetsplatser bör prioriteras vid utarbetandet och genomförandet av respektive politiskt verktyg. |

Kommissionens förslag

Ändring

(59a)

Eftersom systemet med inkomststöd spelar en viktig roll för att garantera jordbrukens ekonomiska livskraft finns det skäl att beakta de sociala effekter som den gemensamma jordbrukspolitiken har i fråga om att erbjuda arbetstillfällen i landsbygdsområden. Därför bör medlemsstaterna i upprättandet av sina strategiska planer också beakta den sysselsättningseffekt som ett nytt företag kommer att få på ett visst område. Åtgärder och verksamheter som skapar fler arbetsplatser bör prioriteras vid utarbetandet och genomförandet av respektive politiskt verktyg.

Ändring 56

Förslag till förordning

Skäl 60

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (60) | Det är lämpligt att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken innehåller en beskrivning av samspelet mellan nationella och regionala interventioner, med tanke på att medlemsstaterna bör ha flexibilitet att välja att delegera en del av genomförandet av den strategiska planen på regional nivå
  , på grundval av en nationell ram
  , för att underlätta samordningen mellan regionerna när det gäller att hantera landsomfattande utmaningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(60)

Det är lämpligt att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken innehåller en beskrivning av samspelet mellan nationella och regionala interventioner, med tanke på att medlemsstaterna bör ha flexibilitet att välja att delegera en del av genomförandet av den strategiska planen på regional nivå
  , på grundval av en nationell ram
  , för att underlätta samordningen mellan regionerna när det gäller att hantera landsomfattande utmaningar.

| (60) | Det är lämpligt att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken innehåller en beskrivning av samspelet mellan nationella och regionala interventioner, med tanke på att medlemsstaterna bör ha flexibilitet att välja att delegera en del av
  utformningen och
  genomförandet av den strategiska planen på regional nivå
  genom program för interventioner för landsbygdsutveckling i överensstämmelse med den nationella ramen
  , för att underlätta samordningen mellan regionerna när det gäller att hantera landsomfattande utmaningar. |
| --- | --- |

(60)

Det är lämpligt att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken innehåller en beskrivning av samspelet mellan nationella och regionala interventioner, med tanke på att medlemsstaterna bör ha flexibilitet att välja att delegera en del av
  utformningen och
  genomförandet av den strategiska planen på regional nivå
  genom program för interventioner för landsbygdsutveckling i överensstämmelse med den nationella ramen
  , för att underlätta samordningen mellan regionerna när det gäller att hantera landsomfattande utmaningar.

Ändring 802

Förslag till förordning

Skäl 68a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (68a) | Vatten är en grundläggande produktionsfaktor för jordbruket. Vattenförvaltning är därför en fundamental utmaning och det behövs bättre former av vattenförvaltning. Dessutom kommer klimatförändringarna att få stora konsekvenser för vattenresurserna med intensivare och oftare förekommande torrperioder, men också perioder med kraftig nederbörd. Att lagra vatten under hösten och vintern är en lösning som baseras på sunt förnuft. Dessutom bidrar vattenförekomsterna till att skapa miljöer som gynnar stor biologisk mångfald. Tack vare dem kan man även hålla en levande jordmån och bevara tillräckliga flöden i vattendragen, vilket gynnar vattenlevande djur och växter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(68a)

Vatten är en grundläggande produktionsfaktor för jordbruket. Vattenförvaltning är därför en fundamental utmaning och det behövs bättre former av vattenförvaltning. Dessutom kommer klimatförändringarna att få stora konsekvenser för vattenresurserna med intensivare och oftare förekommande torrperioder, men också perioder med kraftig nederbörd. Att lagra vatten under hösten och vintern är en lösning som baseras på sunt förnuft. Dessutom bidrar vattenförekomsterna till att skapa miljöer som gynnar stor biologisk mångfald. Tack vare dem kan man även hålla en levande jordmån och bevara tillräckliga flöden i vattendragen, vilket gynnar vattenlevande djur och växter.

Ändring 57

Förslag till förordning

Skäl 69

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (69) | En förvaltningsmyndighet bör ansvara för förvaltningen och genomförandet av varje enskild strategisk plan.
  Myndighetens
  uppgifter bör
  fastställas
  i denna förordning.
  Förvaltningsmyndigheten
  bör ha möjlighet att delegera delar av sina uppgifter, samtidigt som
  den
  har kvar ansvaret för att förvaltningen utförs på ett effektivt och korrekt sätt. Medlemsstaterna bör se till att man vid förvaltning och genomförande av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken skyddar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med [Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) X] [den nya budgetförordningen] och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) X [den nya övergripande förordningen]. |

Kommissionens förslag

Ändring

(69)

En förvaltningsmyndighet bör ansvara för förvaltningen och genomförandet av varje enskild strategisk plan.
  Myndighetens
  uppgifter bör
  fastställas
  i denna förordning.
  Förvaltningsmyndigheten
  bör ha möjlighet att delegera delar av sina uppgifter, samtidigt som
  den
  har kvar ansvaret för att förvaltningen utförs på ett effektivt och korrekt sätt. Medlemsstaterna bör se till att man vid förvaltning och genomförande av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken skyddar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med [Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) X] [den nya budgetförordningen] och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) X [den nya övergripande förordningen].

| (69) | En förvaltningsmyndighet bör ansvara för förvaltningen och genomförandet av varje enskild strategisk plan.
  Om delar som rör landsbygdsutvecklingspolitiken hanteras på regional nivå bör medlemsstaterna emellertid kunna inrätta regionala förvaltningsmyndigheter. Deras
  uppgifter bör
  fastställas
  i denna förordning.
  Förvaltningsmyndigheterna
  bör ha möjlighet att delegera delar av sina uppgifter, samtidigt som
  de
  har kvar ansvaret för att förvaltningen utförs på ett effektivt och korrekt sätt. Medlemsstaterna bör se till att man vid förvaltning och genomförande av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken skyddar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med [Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) X] [den nya budgetförordningen] och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) X [den nya övergripande förordningen]. |
| --- | --- |

(69)

En förvaltningsmyndighet bör ansvara för förvaltningen och genomförandet av varje enskild strategisk plan.
  Om delar som rör landsbygdsutvecklingspolitiken hanteras på regional nivå bör medlemsstaterna emellertid kunna inrätta regionala förvaltningsmyndigheter. Deras
  uppgifter bör
  fastställas
  i denna förordning.
  Förvaltningsmyndigheterna
  bör ha möjlighet att delegera delar av sina uppgifter, samtidigt som
  de
  har kvar ansvaret för att förvaltningen utförs på ett effektivt och korrekt sätt. Medlemsstaterna bör se till att man vid förvaltning och genomförande av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken skyddar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med [Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) X] [den nya budgetförordningen] och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) X [den nya övergripande förordningen].

Ändring 58

Förslag till förordning

Skäl 70

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (70) | I enlighet med principen om delad förvaltning bistås kommissionen av kommittéer bestående av företrädare för medlemsstaterna i genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. I syfte att förenkla och rationalisera medlemsstaternas ståndpunkt inrättas endast en övervakningskommitté för genomförandet av denna förordning, dvs. en sammanslagning av kommittéerna för landsbygdsutveckling respektive direktstöd, som infördes under programperioden 2014–2020. Ansvaret för att bistå medlemsstaterna i genomförandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken delas mellan förvaltningsmyndigheten och övervakningskommittén. Kommissionen bör också biträdas av kommittén för den gemensamma jordbrukspolitiken, i enlighet med bestämmelserna i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(70)

I enlighet med principen om delad förvaltning bistås kommissionen av kommittéer bestående av företrädare för medlemsstaterna i genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. I syfte att förenkla och rationalisera medlemsstaternas ståndpunkt inrättas endast en övervakningskommitté för genomförandet av denna förordning, dvs. en sammanslagning av kommittéerna för landsbygdsutveckling respektive direktstöd, som infördes under programperioden 2014–2020. Ansvaret för att bistå medlemsstaterna i genomförandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken delas mellan förvaltningsmyndigheten och övervakningskommittén. Kommissionen bör också biträdas av kommittén för den gemensamma jordbrukspolitiken, i enlighet med bestämmelserna i denna förordning.

| (70) | I enlighet med principen om delad förvaltning bistås kommissionen av kommittéer bestående av företrädare för medlemsstaterna i genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. I syfte att förenkla och rationalisera medlemsstaternas ståndpunkt inrättas endast en övervakningskommitté för genomförandet av denna förordning, dvs. en sammanslagning av kommittéerna för landsbygdsutveckling respektive direktstöd, som infördes under programperioden 2014–2020. Ansvaret för att bistå medlemsstaterna i genomförandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken delas mellan förvaltningsmyndigheten och övervakningskommittén.
  Om delar som rör landsbygdsutvecklingspolitiken hanteras på regional nivå bör medlemsstaterna emellertid kunna inrätta regionala förvaltningsmyndigheter.
  Kommissionen bör också biträdas av kommittén för den gemensamma jordbrukspolitiken, i enlighet med bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

(70)

I enlighet med principen om delad förvaltning bistås kommissionen av kommittéer bestående av företrädare för medlemsstaterna i genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. I syfte att förenkla och rationalisera medlemsstaternas ståndpunkt inrättas endast en övervakningskommitté för genomförandet av denna förordning, dvs. en sammanslagning av kommittéerna för landsbygdsutveckling respektive direktstöd, som infördes under programperioden 2014–2020. Ansvaret för att bistå medlemsstaterna i genomförandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken delas mellan förvaltningsmyndigheten och övervakningskommittén.
  Om delar som rör landsbygdsutvecklingspolitiken hanteras på regional nivå bör medlemsstaterna emellertid kunna inrätta regionala förvaltningsmyndigheter.
  Kommissionen bör också biträdas av kommittén för den gemensamma jordbrukspolitiken, i enlighet med bestämmelserna i denna förordning.

Ändring 59

Förslag till förordning

Skäl 71

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (71) | Ejflu bör via tekniskt bistånd på kommissionens initiativ främja åtgärder knutna till fullgörandet av de uppgifter som avses i [artikel 7 i den övergripande förordningen]. Tekniskt bistånd kan också, på initiativ av medlemsstaterna, ges för fullgörandet av de uppgifter som är nödvändiga för en effektiv förvaltning och effektivt genomförande av stöd i förhållande till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. En ökning av det tekniska biståndet på initiativ av medlemsstaterna är endast tillgängligt för Malta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(71)

Ejflu bör via tekniskt bistånd på kommissionens initiativ främja åtgärder knutna till fullgörandet av de uppgifter som avses i [artikel 7 i den övergripande förordningen]. Tekniskt bistånd kan också, på initiativ av medlemsstaterna, ges för fullgörandet av de uppgifter som är nödvändiga för en effektiv förvaltning och effektivt genomförande av stöd i förhållande till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. En ökning av det tekniska biståndet på initiativ av medlemsstaterna är endast tillgängligt för Malta.

| (71) | Ejflu bör via tekniskt bistånd på kommissionens initiativ främja åtgärder knutna till fullgörandet av de uppgifter som avses i [artikel 7 i den övergripande förordningen]. Tekniskt bistånd kan också, på initiativ av medlemsstaterna, ges för fullgörandet av de uppgifter som är nödvändiga för en effektiv förvaltning och effektivt genomförande av stöd i förhållande till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. En ökning av det tekniska biståndet på initiativ av medlemsstaterna är endast tillgängligt för
  Luxemburg och
  Malta. |
| --- | --- |

(71)

Ejflu bör via tekniskt bistånd på kommissionens initiativ främja åtgärder knutna till fullgörandet av de uppgifter som avses i [artikel 7 i den övergripande förordningen]. Tekniskt bistånd kan också, på initiativ av medlemsstaterna, ges för fullgörandet av de uppgifter som är nödvändiga för en effektiv förvaltning och effektivt genomförande av stöd i förhållande till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. En ökning av det tekniska biståndet på initiativ av medlemsstaterna är endast tillgängligt för
  Luxemburg och
  Malta.

Ändringar 60 och 803

Förslag till förordning

Skäl 74

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (74) | Genomförandemodellens resultatinriktning förutsätter en stabil prestationsram, särskilt eftersom de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken skulle bidra till allmänna mål för andra gemensamma strategier. En prestationsbaserad politik förutsätter
  årliga och fleråriga bedömning
  på grundval av utvald output, samt resultat- och effektindikatorer, så som fastställs i ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens resultat, övervakning och utvärdering. För detta ändamål bör en begränsad och riktad uppsättning indikatorer väljas på ett sätt som så exakt som möjligt visar huruvida den intervention som får stöd bidrar till att uppnå de uppställda målen. Resultat- och outputindikatorer i samband med klimat- och miljörelaterade mål får bland annat omfatta interventioner i nationella miljö- och klimatplaneringsinstrument som inrättats i enlighet med unionslagstiftningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(74)

Genomförandemodellens resultatinriktning förutsätter en stabil prestationsram, särskilt eftersom de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken skulle bidra till allmänna mål för andra gemensamma strategier. En prestationsbaserad politik förutsätter
  årliga och fleråriga bedömning
  på grundval av utvald output, samt resultat- och effektindikatorer, så som fastställs i ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens resultat, övervakning och utvärdering. För detta ändamål bör en begränsad och riktad uppsättning indikatorer väljas på ett sätt som så exakt som möjligt visar huruvida den intervention som får stöd bidrar till att uppnå de uppställda målen. Resultat- och outputindikatorer i samband med klimat- och miljörelaterade mål får bland annat omfatta interventioner i nationella miljö- och klimatplaneringsinstrument som inrättats i enlighet med unionslagstiftningen.

| (74) | Genomförandemodellens resultatinriktning förutsätter en stabil prestationsram, särskilt eftersom de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken skulle bidra till allmänna mål för andra gemensamma strategier. En prestationsbaserad politik förutsätter
  bedömningar
  på grundval av utvald output, samt resultat- och effektindikatorer, så som fastställs i ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens resultat, övervakning och utvärdering. För detta ändamål bör en begränsad och riktad uppsättning indikatorer väljas på ett sätt som så exakt som möjligt visar huruvida den intervention som får stöd bidrar till att uppnå de uppställda målen. Resultat- och outputindikatorer i samband med klimat- och miljörelaterade mål
  , t.ex. vattenkvalitet och vattenkvantitet,
  får bland annat omfatta interventioner i nationella miljö- och klimatplaneringsinstrument som inrättats i enlighet med unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(74)

Genomförandemodellens resultatinriktning förutsätter en stabil prestationsram, särskilt eftersom de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken skulle bidra till allmänna mål för andra gemensamma strategier. En prestationsbaserad politik förutsätter
  bedömningar
  på grundval av utvald output, samt resultat- och effektindikatorer, så som fastställs i ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens resultat, övervakning och utvärdering. För detta ändamål bör en begränsad och riktad uppsättning indikatorer väljas på ett sätt som så exakt som möjligt visar huruvida den intervention som får stöd bidrar till att uppnå de uppställda målen. Resultat- och outputindikatorer i samband med klimat- och miljörelaterade mål
  , t.ex. vattenkvalitet och vattenkvantitet,
  får bland annat omfatta interventioner i nationella miljö- och klimatplaneringsinstrument som inrättats i enlighet med unionslagstiftningen.

Ändring 61

Förslag till förordning

Skäl 75

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (75) | Som en del av ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens prestationer, övervakning och utvärdering bör medlemsstaterna övervaka de framsteg som gjorts, och
  årligen
  rapportera
  till kommissionen
  om detta. Informationen från medlemsstaterna utgör grunden för kommissionens rapport om framstegen mot att uppnå de specifika målen under hela programperioden med hjälp av en uppsättning centrala indikatorer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(75)

Som en del av ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens prestationer, övervakning och utvärdering bör medlemsstaterna övervaka de framsteg som gjorts, och
  årligen
  rapportera
  till kommissionen
  om detta. Informationen från medlemsstaterna utgör grunden för kommissionens rapport om framstegen mot att uppnå de specifika målen under hela programperioden med hjälp av en uppsättning centrala indikatorer.

| (75) | Som en del av ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens prestationer, övervakning och utvärdering bör medlemsstaterna övervaka de framsteg som gjorts och rapportera om detta. Informationen från medlemsstaterna utgör grunden för kommissionens rapport om framstegen mot att uppnå de specifika målen under hela programperioden med hjälp av en uppsättning centrala indikatorer. |
| --- | --- |

(75)

Som en del av ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens prestationer, övervakning och utvärdering bör medlemsstaterna övervaka de framsteg som gjorts och rapportera om detta. Informationen från medlemsstaterna utgör grunden för kommissionens rapport om framstegen mot att uppnå de specifika målen under hela programperioden med hjälp av en uppsättning centrala indikatorer.

Ändring 62

Förslag till förordning

Skäl 76

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (76) | Mekanismer bör inrättas för att skydda unionens ekonomiska intressen om den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken avviker väsentligt från de mål som satts upp. Medlemsstaterna kan således komma att uppmanas att lämna in handlingsplaner i händelse av betydande och omotiverad undermåliga prestationer. Detta skulle kunna leda till frysningar och, i slutändan, minskningar av unionens medel om de planerade resultaten inte uppnås.
  Dessutom införs en prestationsbaserad bonus som del av incitamentmekanismen, på grundval av fördelningen av den prestationsbaserade bonusen i syfte att uppmuntra goda miljömässiga och klimatmässiga resultat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(76)

Mekanismer bör inrättas för att skydda unionens ekonomiska intressen om den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken avviker väsentligt från de mål som satts upp. Medlemsstaterna kan således komma att uppmanas att lämna in handlingsplaner i händelse av betydande och omotiverad undermåliga prestationer. Detta skulle kunna leda till frysningar och, i slutändan, minskningar av unionens medel om de planerade resultaten inte uppnås.
  Dessutom införs en prestationsbaserad bonus som del av incitamentmekanismen, på grundval av fördelningen av den prestationsbaserade bonusen i syfte att uppmuntra goda miljömässiga och klimatmässiga resultat.

| (76) | Mekanismer bör inrättas för att skydda unionens ekonomiska intressen om den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken avviker väsentligt från de mål som satts upp. Medlemsstaterna kan således komma att uppmanas att lämna in handlingsplaner i händelse av betydande och omotiverad undermåliga prestationer. Detta skulle kunna leda till frysningar och, i slutändan, minskningar av unionens medel om de planerade resultaten inte uppnås. |
| --- | --- |

(76)

Mekanismer bör inrättas för att skydda unionens ekonomiska intressen om den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken avviker väsentligt från de mål som satts upp. Medlemsstaterna kan således komma att uppmanas att lämna in handlingsplaner i händelse av betydande och omotiverad undermåliga prestationer. Detta skulle kunna leda till frysningar och, i slutändan, minskningar av unionens medel om de planerade resultaten inte uppnås.

Ändring 1144

Förslag till förordning

Skäl 78a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (78a) | Den bedömning som avses i artikel 106 bör genomföras på grundval av de kvantifierade målen i strategin Från jord till bord och strategin för biologisk mångfald. |

Kommissionens förslag

Ändring

(78a)

Den bedömning som avses i artikel 106 bör genomföras på grundval av de kvantifierade målen i strategin Från jord till bord och strategin för biologisk mångfald.

Ändring 63

Förslag till förordning

Skäl 80a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (80a) | Handelsavtal som ingåtts med tredjeländer och som avser jordbrukssektorn bör innehålla mekanismer och skyddsklausuler för att säkerställa lika villkor för jordbrukare i och utanför unionen och för att skydda konsumenterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(80a)

Handelsavtal som ingåtts med tredjeländer och som avser jordbrukssektorn bör innehålla mekanismer och skyddsklausuler för att säkerställa lika villkor för jordbrukare i och utanför unionen och för att skydda konsumenterna.

Ändring 64

Förslag till förordning

Skäl 81

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (81) | Personuppgifter som samlas in för tillämpningen av någon bestämmelse i denna förordning bör behandlas på ett sätt som är förenligt med dessa ändamål. De bör även avidentifieras, aggregeras om de används i övervaknings- eller utvärderingssyfte, och skyddas i överensstämmelse med unionsrätten rörande skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning
  (EG) nr 45/2001

   (19) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (20). De registrerade bör underrättas om sådan behandling och om sina rättigheter vad gäller uppgiftsskydd. |

Kommissionens förslag

Ändring

(81)

Personuppgifter som samlas in för tillämpningen av någon bestämmelse i denna förordning bör behandlas på ett sätt som är förenligt med dessa ändamål. De bör även avidentifieras, aggregeras om de används i övervaknings- eller utvärderingssyfte, och skyddas i överensstämmelse med unionsrätten rörande skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning
  (EG) nr 45/2001

   (19) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (20). De registrerade bör underrättas om sådan behandling och om sina rättigheter vad gäller uppgiftsskydd.

| (81) | Personuppgifter som samlas in för tillämpningen av någon bestämmelse i denna förordning bör behandlas på ett sätt som är förenligt med dessa ändamål. De bör även avidentifieras, aggregeras om de används i övervaknings- eller utvärderingssyfte, och skyddas i överensstämmelse med unionsrätten rörande skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning
  (EU) 2018/1725

   (19) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (20). De registrerade bör underrättas om sådan behandling och om sina rättigheter vad gäller uppgiftsskydd. |
| --- | --- |

(81)

Personuppgifter som samlas in för tillämpningen av någon bestämmelse i denna förordning bör behandlas på ett sätt som är förenligt med dessa ändamål. De bör även avidentifieras, aggregeras om de används i övervaknings- eller utvärderingssyfte, och skyddas i överensstämmelse med unionsrätten rörande skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning
  (EU) 2018/1725

   (19) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (20). De registrerade bör underrättas om sådan behandling och om sina rättigheter vad gäller uppgiftsskydd.

Ändring 65

Förslag till förordning

Skäl 83

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (83) | I syfte att garantera rättslig säkerhet, skydda jordbrukarnas rättigheter och garantera att interventionstyperna i form av direktstöd fungerar smidigt, samstämmigt och effektivt, bör kommissionen delegeras befogenheten att anta vissa akter för att fastställa regler om att stöd endast kan beviljas på villkor att certifierat utsäde av vissa hampsorter används, och att förfarandet för fastställande av hampsorter och verifiering av deras tetrahydrokannabinolhalt används, regler för goda jordbruks- och miljövillkor och vissa relaterade aspekter i samband med behörighetskraven
  ; regler om innehållet i deklarationen och kraven för aktivering av stödrättigheterna; regler för miljösystem,
  åtgärder för att undvika att de som mottar kopplat inkomststöd drabbas av strukturella marknadsobalanser inom någon sektor, inbegripet beslutet att sådant stöd kan fortsätta att betalas ut fram till 2027 på grundval av de produktionsenheter för vilka det beviljats i en tidigare referensperiod samt regler och villkor för beviljande av mark och sorter för det grödspecifika stödet för bomull samt regler för hur detta stöd ska beviljas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(83)

I syfte att garantera rättslig säkerhet, skydda jordbrukarnas rättigheter och garantera att interventionstyperna i form av direktstöd fungerar smidigt, samstämmigt och effektivt, bör kommissionen delegeras befogenheten att anta vissa akter för att fastställa regler om att stöd endast kan beviljas på villkor att certifierat utsäde av vissa hampsorter används, och att förfarandet för fastställande av hampsorter och verifiering av deras tetrahydrokannabinolhalt används, regler för goda jordbruks- och miljövillkor och vissa relaterade aspekter i samband med behörighetskraven
  ; regler om innehållet i deklarationen och kraven för aktivering av stödrättigheterna; regler för miljösystem,
  åtgärder för att undvika att de som mottar kopplat inkomststöd drabbas av strukturella marknadsobalanser inom någon sektor, inbegripet beslutet att sådant stöd kan fortsätta att betalas ut fram till 2027 på grundval av de produktionsenheter för vilka det beviljats i en tidigare referensperiod samt regler och villkor för beviljande av mark och sorter för det grödspecifika stödet för bomull samt regler för hur detta stöd ska beviljas.

| (83) | I syfte att garantera rättslig säkerhet, skydda jordbrukarnas rättigheter och garantera att interventionstyperna i form av direktstöd fungerar smidigt, samstämmigt och effektivt, bör kommissionen delegeras befogenheten att anta vissa akter för att fastställa regler om att stöd endast kan beviljas på villkor att certifierat utsäde av vissa hampsorter används, och att förfarandet för fastställande av hampsorter och verifiering av deras tetrahydrokannabinolhalt används, regler för goda jordbruks- och miljövillkor och vissa relaterade aspekter i samband med behörighetskraven
  , fastställande av kriterier för beslut
  om
  likvärdiga åtgärder och lämpliga krav på de nationella eller regionala certifieringssystemen, upprättande av en förteckning över exempel på jordbruksmetoder som har en gynnsam inverkan på klimatet, miljön och djurs välbefinnande,
  åtgärder för att undvika att de som mottar kopplat inkomststöd drabbas av strukturella marknadsobalanser inom någon sektor, inbegripet beslutet att sådant stöd kan fortsätta att betalas ut fram till 2027 på grundval av de produktionsenheter för vilka det beviljats i en tidigare referensperiod samt regler och villkor för beviljande av mark och sorter för det grödspecifika stödet för bomull samt regler för hur detta stöd ska beviljas. |
| --- | --- |

(83)

I syfte att garantera rättslig säkerhet, skydda jordbrukarnas rättigheter och garantera att interventionstyperna i form av direktstöd fungerar smidigt, samstämmigt och effektivt, bör kommissionen delegeras befogenheten att anta vissa akter för att fastställa regler om att stöd endast kan beviljas på villkor att certifierat utsäde av vissa hampsorter används, och att förfarandet för fastställande av hampsorter och verifiering av deras tetrahydrokannabinolhalt används, regler för goda jordbruks- och miljövillkor och vissa relaterade aspekter i samband med behörighetskraven
  , fastställande av kriterier för beslut
  om
  likvärdiga åtgärder och lämpliga krav på de nationella eller regionala certifieringssystemen, upprättande av en förteckning över exempel på jordbruksmetoder som har en gynnsam inverkan på klimatet, miljön och djurs välbefinnande,
  åtgärder för att undvika att de som mottar kopplat inkomststöd drabbas av strukturella marknadsobalanser inom någon sektor, inbegripet beslutet att sådant stöd kan fortsätta att betalas ut fram till 2027 på grundval av de produktionsenheter för vilka det beviljats i en tidigare referensperiod samt regler och villkor för beviljande av mark och sorter för det grödspecifika stödet för bomull samt regler för hur detta stöd ska beviljas.

Ändring 66

Förslag till förordning

Skäl 84

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (84) | I syfte att garantera att de sektorsspecifika interventionstyperna bidrar till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och leder till synergieffekter med andra instrument inom den politiken, och för att säkerställa lika villkor på den inre marknaden och undvika ojämn eller orättvis konkurrens, bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på kriterier för godkännande av branschorganisationer och regler för situationer när godkända branschorganisationer inte lever upp till de kriterier och skyldigheter som gäller för producenter, regler för väl fungerande sektorsåtgärder, grunderna för hur unionens ekonomiska stöd beräknas, inbegripet referensperioder och beräkningen av värdet på saluförd produktion samt maximinivån för unionens ekonomiska stöd till återtag; regler för utgiftstak för återplantering av vingårdar;
  och
  regler
  för producenters återtag av
  biprodukter från
  vintillverkning och för
  undantag från
  den skyldigheten i syfte
  att undvika
  extra
  administrativa bördor
  samt
  regler
  för
  frivillig certifiering av
  destillatörer
  , För att garantera ett effektivt och ändamålsenligt utnyttjande av unionens medel för interventioner inom biodlingssektorn bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på ytterligare krav avseende anmälningsskyldigheten och inrättandet av ett minsta bidrag från unionen för utgifter för genomförandet dessa interventionstyper. |

Kommissionens förslag

Ändring

(84)

I syfte att garantera att de sektorsspecifika interventionstyperna bidrar till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och leder till synergieffekter med andra instrument inom den politiken, och för att säkerställa lika villkor på den inre marknaden och undvika ojämn eller orättvis konkurrens, bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på kriterier för godkännande av branschorganisationer och regler för situationer när godkända branschorganisationer inte lever upp till de kriterier och skyldigheter som gäller för producenter, regler för väl fungerande sektorsåtgärder, grunderna för hur unionens ekonomiska stöd beräknas, inbegripet referensperioder och beräkningen av värdet på saluförd produktion samt maximinivån för unionens ekonomiska stöd till återtag; regler för utgiftstak för återplantering av vingårdar;
  och
  regler
  för producenters återtag av
  biprodukter från
  vintillverkning och för
  undantag från
  den skyldigheten i syfte
  att undvika
  extra
  administrativa bördor
  samt
  regler
  för
  frivillig certifiering av
  destillatörer
  , För att garantera ett effektivt och ändamålsenligt utnyttjande av unionens medel för interventioner inom biodlingssektorn bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på ytterligare krav avseende anmälningsskyldigheten och inrättandet av ett minsta bidrag från unionen för utgifter för genomförandet dessa interventionstyper.

| (84) | I syfte att garantera att de sektorsspecifika interventionstyperna bidrar till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och leder till synergieffekter med andra instrument inom den politiken, och för att säkerställa lika villkor på den inre marknaden och undvika ojämn eller orättvis konkurrens, bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på kriterier för godkännande av branschorganisationer och regler för situationer när godkända branschorganisationer inte lever upp till de kriterier och skyldigheter som gäller för producenter, regler för väl fungerande sektorsåtgärder, grunderna för hur unionens ekonomiska stöd beräknas, inbegripet referensperioder och beräkningen av värdet på saluförd produktion samt maximinivån för unionens ekonomiska stöd till återtag; regler för utgiftstak för återplantering av vingårdar; regler
  om att producenterna ska dra tillbaka
  biprodukter från
  vinframställning samt
  om undantag från
  detta krav för
  att undvika
  ytterligare
  administrativa bördor, regler
  om
  frivillig certifiering av
  destillerier och regler för prestation
  ,
  övervakning och utvärdering. Kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter med avseende på tillfälliga undantag från reglerna om villkorlighet vid mycket ogynnsamma förhållanden, såsom katastrofer eller epidemier. Kommissionen bör också ges befogenhet att fastställa likvärdiga metoder för jordbruksmetoder och miljöpraxis och nationella eller regionala miljöcertifieringssystem.
  För att garantera ett effektivt och ändamålsenligt utnyttjande av unionens medel för interventioner inom biodlingssektorn bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på ytterligare krav avseende anmälningsskyldigheten och inrättandet av ett minsta bidrag från unionen för utgifter för genomförandet dessa interventionstyper.
  I syfte att utarbeta de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör befogenheten att anta akter delegeras till kommissionen med avseende på fastställandet av en uppförandekod för inrättande av ett partnerskap mellan medlemsstaten och behöriga regionala och lokala myndigheter och andra partner. |
| --- | --- |

(84)

I syfte att garantera att de sektorsspecifika interventionstyperna bidrar till målen för den gemensamma jordbrukspolitiken och leder till synergieffekter med andra instrument inom den politiken, och för att säkerställa lika villkor på den inre marknaden och undvika ojämn eller orättvis konkurrens, bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på kriterier för godkännande av branschorganisationer och regler för situationer när godkända branschorganisationer inte lever upp till de kriterier och skyldigheter som gäller för producenter, regler för väl fungerande sektorsåtgärder, grunderna för hur unionens ekonomiska stöd beräknas, inbegripet referensperioder och beräkningen av värdet på saluförd produktion samt maximinivån för unionens ekonomiska stöd till återtag; regler för utgiftstak för återplantering av vingårdar; regler
  om att producenterna ska dra tillbaka
  biprodukter från
  vinframställning samt
  om undantag från
  detta krav för
  att undvika
  ytterligare
  administrativa bördor, regler
  om
  frivillig certifiering av
  destillerier och regler för prestation
  ,
  övervakning och utvärdering. Kommissionen bör ges befogenhet att anta delegerade akter med avseende på tillfälliga undantag från reglerna om villkorlighet vid mycket ogynnsamma förhållanden, såsom katastrofer eller epidemier. Kommissionen bör också ges befogenhet att fastställa likvärdiga metoder för jordbruksmetoder och miljöpraxis och nationella eller regionala miljöcertifieringssystem.
  För att garantera ett effektivt och ändamålsenligt utnyttjande av unionens medel för interventioner inom biodlingssektorn bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på ytterligare krav avseende anmälningsskyldigheten och inrättandet av ett minsta bidrag från unionen för utgifter för genomförandet dessa interventionstyper.
  I syfte att utarbeta de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör befogenheten att anta akter delegeras till kommissionen med avseende på fastställandet av en uppförandekod för inrättande av ett partnerskap mellan medlemsstaten och behöriga regionala och lokala myndigheter och andra partner.

Ändring 67

Förslag till förordning

Skäl 85

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (85) | I syfte att säkerställa rättssäkerheten och garantera att interventioner för landsbygdsutveckling uppnår sina mål bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på
  stöd för administrativa åtaganden, investeringar och samarbete
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(85)

I syfte att säkerställa rättssäkerheten och garantera att interventioner för landsbygdsutveckling uppnår sina mål bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på
  stöd för administrativa åtaganden, investeringar och samarbete
  .

| (85) | I syfte att säkerställa rättssäkerheten och garantera att interventioner för landsbygdsutveckling uppnår sina mål bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på
  tillägg till de lägsta och högsta stödbeloppen för vissa interventionstyper
  . |
| --- | --- |

(85)

I syfte att säkerställa rättssäkerheten och garantera att interventioner för landsbygdsutveckling uppnår sina mål bör befogenheten att anta vissa akter delegeras till kommissionen med avseende på
  tillägg till de lägsta och högsta stödbeloppen för vissa interventionstyper
  .

Ändring 68

Förslag till förordning

Skäl 86

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (86) | I syfte att ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på medlemsstaternas anslag för interventionstypger i form av direktstöd
  och bestämmelser om innehållet i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(86)

I syfte att ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på medlemsstaternas anslag för interventionstypger i form av direktstöd
  och bestämmelser om innehållet i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  .

| (86) | I syfte att ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på medlemsstaternas anslag för interventionstyper i form av direktstöd. |
| --- | --- |

(86)

I syfte att ändra vissa icke väsentliga delar av denna förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på medlemsstaternas anslag för interventionstyper i form av direktstöd.

Ändring 69

Förslag till förordning

Skäl 87

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (87) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning och undvika illojal konkurrens eller diskriminering mellan jordbrukare bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter när det gäller fastställande av referensarealer för oljeväxtfrön, regler för tillståndsgivningen för mark och sorter i samband med det grödspecifika stödet för bomull och underrättelser i samband därmed, vidare när det gäller beräkningen av minskningen när den stödberättigande bomullsarealen överskrider basarealen, unionens ekonomiska stöd för destillation av biprodukter från vinframställning, den årliga fördelningen per medlemsstat av det totala beloppet för unionens stöd för interventionstyper för landsbygdsutveckling,
  regler om presentationen av
  de
  uppgifter som ska ingå i den
  strategiska
  planen
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, regler för förfarande och tidsfrister för godkännande av
  den
  strategiska
  planen
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, och inlämning och godkännande av ansökningar om ändring av
  den
  strategiska
  planen
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, enhetliga villkor för tillämpningen av informations- och offentlighetskraven om de möjligheter som erbjuds genom
  den
  strategiska
  planen
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, regler för
  prestation, övervakning och utvärdering, regler för
  presentationen av innehållet i den årliga prestationsrapporten
  , regler om de uppgifter som av medlemsstaterna ska överlämnas till kommissionen för bedömning av prestanda, och regler om uppgiftsbehoven och synergier mellan potentiella uppgiftskällor, samt arrangemang för att säkerställa ett enhetligt tillvägagångssätt för att fastställa tilldelningen av prestationsbaserad bonus till medlemsstaterna
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (22). |

Kommissionens förslag

Ändring

(87)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning och undvika illojal konkurrens eller diskriminering mellan jordbrukare bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter när det gäller fastställande av referensarealer för oljeväxtfrön, regler för tillståndsgivningen för mark och sorter i samband med det grödspecifika stödet för bomull och underrättelser i samband därmed, vidare när det gäller beräkningen av minskningen när den stödberättigande bomullsarealen överskrider basarealen, unionens ekonomiska stöd för destillation av biprodukter från vinframställning, den årliga fördelningen per medlemsstat av det totala beloppet för unionens stöd för interventionstyper för landsbygdsutveckling,
  regler om presentationen av
  de
  uppgifter som ska ingå i den
  strategiska
  planen
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, regler för förfarande och tidsfrister för godkännande av
  den
  strategiska
  planen
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, och inlämning och godkännande av ansökningar om ändring av
  den
  strategiska
  planen
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, enhetliga villkor för tillämpningen av informations- och offentlighetskraven om de möjligheter som erbjuds genom
  den
  strategiska
  planen
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, regler för
  prestation, övervakning och utvärdering, regler för
  presentationen av innehållet i den årliga prestationsrapporten
  , regler om de uppgifter som av medlemsstaterna ska överlämnas till kommissionen för bedömning av prestanda, och regler om uppgiftsbehoven och synergier mellan potentiella uppgiftskällor, samt arrangemang för att säkerställa ett enhetligt tillvägagångssätt för att fastställa tilldelningen av prestationsbaserad bonus till medlemsstaterna
  . Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (22).

| (87) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning och undvika illojal konkurrens eller diskriminering mellan jordbrukare bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter när det gäller fastställande av referensarealer för oljeväxtfrön, regler för tillståndsgivningen för mark och sorter i samband med det grödspecifika stödet för bomull och underrättelser i samband därmed, vidare när det gäller beräkningen av minskningen när den stödberättigande bomullsarealen överskrider basarealen, unionens ekonomiska stöd för destillation av biprodukter från vinframställning, den årliga fördelningen per medlemsstat av det totala beloppet för unionens stöd för interventionstyper för landsbygdsutveckling,
  standardiserade former för
  de strategiska
  planerna
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, regler för förfarande och tidsfrister för godkännande av
  de
  strategiska
  planerna
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, och inlämning och godkännande av ansökningar om ändring av
  de
  strategiska
  planerna
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, enhetliga villkor för tillämpningen av informations- och offentlighetskraven om de möjligheter som erbjuds genom
  de
  strategiska
  planerna
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, regler för presentationen av innehållet i den årliga prestationsrapporten. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (22). |
| --- | --- |

(87)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning och undvika illojal konkurrens eller diskriminering mellan jordbrukare bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter när det gäller fastställande av referensarealer för oljeväxtfrön, regler för tillståndsgivningen för mark och sorter i samband med det grödspecifika stödet för bomull och underrättelser i samband därmed, vidare när det gäller beräkningen av minskningen när den stödberättigande bomullsarealen överskrider basarealen, unionens ekonomiska stöd för destillation av biprodukter från vinframställning, den årliga fördelningen per medlemsstat av det totala beloppet för unionens stöd för interventionstyper för landsbygdsutveckling,
  standardiserade former för
  de strategiska
  planerna
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, regler för förfarande och tidsfrister för godkännande av
  de
  strategiska
  planerna
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, och inlämning och godkännande av ansökningar om ändring av
  de
  strategiska
  planerna
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, enhetliga villkor för tillämpningen av informations- och offentlighetskraven om de möjligheter som erbjuds genom
  de
  strategiska
  planerna
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, regler för presentationen av innehållet i den årliga prestationsrapporten. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (22).

Ändring 70

Förslag till förordning

Skäl 92a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (92a) | Unionens öregioner ställs inför särskilda svårigheter när det gäller att bedriva jordbruksverksamhet och utveckla landsbygdsområden. Det bör göras en utvärdering av effekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken i dessa regioner, och möjligheten att utöka åtgärderna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 till att omfatta alla öregioner i unionen bör undersökas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(92a)

Unionens öregioner ställs inför särskilda svårigheter när det gäller att bedriva jordbruksverksamhet och utveckla landsbygdsområden. Det bör göras en utvärdering av effekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken i dessa regioner, och möjligheten att utöka åtgärderna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 till att omfatta alla öregioner i unionen bör undersökas.

Ändring 71

Förslag till förordning

Skäl 93

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (93) | För att trygga den rättsliga säkerheten och kontinuiteten bör de särskilda bestämmelserna för Kroatien om det gradvisa införandet av direktstöd och kompletterande nationellt direktstöd inom ramen för infasningsmekanismen fortsätta att tillämpas
  till och med den 1 januari 2021
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(93)

För att trygga den rättsliga säkerheten och kontinuiteten bör de särskilda bestämmelserna för Kroatien om det gradvisa införandet av direktstöd och kompletterande nationellt direktstöd inom ramen för infasningsmekanismen fortsätta att tillämpas
  till och med den 1 januari 2021
  .

| (93) | För att trygga den rättsliga säkerheten och kontinuiteten bör de särskilda bestämmelserna för Kroatien om det gradvisa införandet av direktstöd och kompletterande nationellt direktstöd inom ramen för infasningsmekanismen fortsätta att tillämpas
  . Kroatien kommer att vara berättigat till ett belopp i enlighet med anslutningsfördraget år 2022, inklusive ett ytterligare belopp för den nationella reserven för minröjd mark i Kroatien, och denna rätt bör inkluderas i beräkningen av det nationella anslaget för 2022
  . |
| --- | --- |

(93)

För att trygga den rättsliga säkerheten och kontinuiteten bör de särskilda bestämmelserna för Kroatien om det gradvisa införandet av direktstöd och kompletterande nationellt direktstöd inom ramen för infasningsmekanismen fortsätta att tillämpas
  . Kroatien kommer att vara berättigat till ett belopp i enlighet med anslutningsfördraget år 2022, inklusive ett ytterligare belopp för den nationella reserven för minröjd mark i Kroatien, och denna rätt bör inkluderas i beräkningen av det nationella anslaget för 2022
  .

Ändring 72

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | interventionstyper och gemensamma krav för medlemsstaterna för uppnåendet av dessa mål samt de relaterade finansiella arrangemangen, |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

interventionstyper och gemensamma krav för medlemsstaterna för uppnåendet av dessa mål samt de relaterade finansiella arrangemangen,

| (b) | interventionstyper och gemensamma krav för medlemsstaterna för uppnåendet av dessa mål
  genom säkerställande av lika villkor för alla
  samt de relaterade finansiella arrangemangen, |
| --- | --- |

(b)

interventionstyper och gemensamma krav för medlemsstaterna för uppnåendet av dessa mål
  genom säkerställande av lika villkor för alla
  samt de relaterade finansiella arrangemangen,

Ändring 73

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som medlemsstaterna ska upprätta,
  där
  mål och interventioner
  fastställs
  och medel
  tilldelas
  i linje med de särskilda målen och identifierade behoven, |

Kommissionens förslag

Ändring

(c)

strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som medlemsstaterna ska upprätta,
  där
  mål och interventioner
  fastställs
  och medel
  tilldelas
  i linje med de särskilda målen och identifierade behoven,

| (c) | strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som medlemsstaterna ska upprätta,
  i vilka de, om lämpligt i samarbete med sina regioner, fastställer
  mål och interventioner och
  tilldelar
  medel i linje med de särskilda målen och identifierade behoven
  och i överensstämmelse med den inre marknaden
  , |
| --- | --- |

(c)

strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som medlemsstaterna ska upprätta,
  i vilka de, om lämpligt i samarbete med sina regioner, fastställer
  mål och interventioner och
  tilldelar
  medel i linje med de särskilda målen och identifierade behoven
  och i överensstämmelse med den inre marknaden
  ,

Ändring 74

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Denna förordning är tillämplig på unionsstöd som finansieras av EGFJ och Ejflu för interventioner som anges i en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som upprättas av medlemsstaterna och godkänns av kommissionen och som omfattar perioden
  1 januari 2021 till 31 december 2027
  . | 2.   Denna förordning är tillämplig på unionsstöd som finansieras av EGFJ och Ejflu för interventioner som anges i en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som upprättas av medlemsstaterna och godkänns av kommissionen och som omfattar perioden
  från och med den 1 januari 2022
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Denna förordning är tillämplig på unionsstöd som finansieras av EGFJ och Ejflu för interventioner som anges i en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som upprättas av medlemsstaterna och godkänns av kommissionen och som omfattar perioden
  1 januari 2021 till 31 december 2027
  .

2.   Denna förordning är tillämplig på unionsstöd som finansieras av EGFJ och Ejflu för interventioner som anges i en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som upprättas av medlemsstaterna och godkänns av kommissionen och som omfattar perioden
  från och med den 1 januari 2022
  .

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2

Artikel 2 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Avdelning II kapitel III, avdelning III kapitel II och artiklarna 41 och 43 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [CPR] (26)

  ska
  gälla för stöd som finansieras av Ejflu enligt denna förordning. | 2.   
  För att säkerställa samstämmighet mellan de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) och de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska
  avdelning II kapitel III, avdelning III kapitel II och artiklarna 41 och 43 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [CPR] (26) gälla för stöd som finansieras av Ejflu enligt denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Avdelning II kapitel III, avdelning III kapitel II och artiklarna 41 och 43 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [CPR] (26)

  ska
  gälla för stöd som finansieras av Ejflu enligt denna förordning.

2.   
  För att säkerställa samstämmighet mellan de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) och de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska
  avdelning II kapitel III, avdelning III kapitel II och artiklarna 41 och 43 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [CPR] (26) gälla för stöd som finansieras av Ejflu enligt denna förordning.

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led a

Artikel 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | jordbrukare: fysisk eller juridisk person eller grupp fysiska eller juridiska personer, oavsett gruppens eller dess medlemmars rättsliga ställning enligt nationell lagstiftning, vars jordbruksföretag ligger inom det territoriella tillämpningsområdet för fördragen enligt artikel 52 i fördraget om Europeiska unionen jämförd med artiklarna 349 och 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som bedriver jordbruksverksamhet enligt medlemsstaternas definition. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

jordbrukare: fysisk eller juridisk person eller grupp fysiska eller juridiska personer, oavsett gruppens eller dess medlemmars rättsliga ställning enligt nationell lagstiftning, vars jordbruksföretag ligger inom det territoriella tillämpningsområdet för fördragen enligt artikel 52 i fördraget om Europeiska unionen jämförd med artiklarna 349 och 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som bedriver jordbruksverksamhet enligt medlemsstaternas definition.

| (a) | jordbrukare: fysisk eller juridisk person eller grupp fysiska eller juridiska personer, oavsett gruppens eller dess medlemmars rättsliga ställning enligt nationell lagstiftning, vars jordbruksföretag ligger inom det territoriella tillämpningsområdet för fördragen enligt artikel 52 i fördraget om Europeiska unionen jämförd med artiklarna 349 och 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som bedriver jordbruksverksamhet
  i enlighet med god jordbrukspraxis
  enligt medlemsstaternas definition. |
| --- | --- |

(a)

jordbrukare: fysisk eller juridisk person eller grupp fysiska eller juridiska personer, oavsett gruppens eller dess medlemmars rättsliga ställning enligt nationell lagstiftning, vars jordbruksföretag ligger inom det territoriella tillämpningsområdet för fördragen enligt artikel 52 i fördraget om Europeiska unionen jämförd med artiklarna 349 och 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som bedriver jordbruksverksamhet
  i enlighet med god jordbrukspraxis
  enligt medlemsstaternas definition.

i enlighet med god jordbrukspraxis

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led ba (nytt)

Artikel 3 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | kollektiva nyttigheter: varor och tjänster för vilka ersättning inte fås via marknaden och som ger miljömässiga och samhälleliga resultat som är större än vad som krävs enligt den lagstadgade miljö-, klimat- och djurskyddslagstiftningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

kollektiva nyttigheter: varor och tjänster för vilka ersättning inte fås via marknaden och som ger miljömässiga och samhälleliga resultat som är större än vad som krävs enligt den lagstadgade miljö-, klimat- och djurskyddslagstiftningen.

kollektiva nyttigheter: varor och tjänster för vilka ersättning inte fås via marknaden och som ger miljömässiga och samhälleliga resultat som är större än vad som krävs enligt den lagstadgade miljö-, klimat- och djurskyddslagstiftningen.

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led bb (nytt)

Artikel 3 – led bb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bb) | Europeiska kollektiva nyttigheter: kollektiva varor eller tjänster som endast kan tillhandahållas effektivt på unionsnivå genom interventioner för att säkerställa samordning mellan medlemsstaterna och lika villkor på unionens jordbruksmarknad; europeiska kollektiva nyttigheter omfattar särskilt vattenskydd, skydd av den biologiska mångfalden, skydd av markens bördighet, skydd av pollinerare samt djurskydd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(bb)

(bb)

Europeiska kollektiva nyttigheter: kollektiva varor eller tjänster som endast kan tillhandahållas effektivt på unionsnivå genom interventioner för att säkerställa samordning mellan medlemsstaterna och lika villkor på unionens jordbruksmarknad; europeiska kollektiva nyttigheter omfattar särskilt vattenskydd, skydd av den biologiska mångfalden, skydd av markens bördighet, skydd av pollinerare samt djurskydd.

Europeiska kollektiva nyttigheter: kollektiva varor eller tjänster som endast kan tillhandahållas effektivt på unionsnivå genom interventioner för att säkerställa samordning mellan medlemsstaterna och lika villkor på unionens jordbruksmarknad; europeiska kollektiva nyttigheter omfattar särskilt vattenskydd, skydd av den biologiska mångfalden, skydd av markens bördighet, skydd av pollinerare samt djurskydd.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led e

Artikel 3 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | gemensam fond: system som ackrediteras av medlemsstaten i enlighet med dess nationella rätt och
  vars
  anslutna jordbrukare
  är försäkrade via fonden varvid fonden betalar ut ersättning till dem
  för ekonomiska förluster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

gemensam fond: system som ackrediteras av medlemsstaten i enlighet med dess nationella rätt och
  vars
  anslutna jordbrukare
  är försäkrade via fonden varvid fonden betalar ut ersättning till dem
  för ekonomiska förluster.

vars

är försäkrade via fonden varvid fonden betalar ut ersättning till dem

| (e) | gemensam fond: system som ackrediteras av medlemsstaten i enlighet med dess nationella rätt och
  som gör det möjligt för
  anslutna jordbrukare
  att vidta åtgärder för att skydda sig mot risker och få ersättning
  för ekonomiska förluster
  eller sänkta inkomster. |
| --- | --- |

(e)

gemensam fond: system som ackrediteras av medlemsstaten i enlighet med dess nationella rätt och
  som gör det möjligt för
  anslutna jordbrukare
  att vidta åtgärder för att skydda sig mot risker och få ersättning
  för ekonomiska förluster
  eller sänkta inkomster.

som gör det möjligt för

att vidta åtgärder för att skydda sig mot risker och få ersättning

eller sänkta inkomster.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led f – led i

Artikel 3 – led f – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | ett projekt, ett kontrakt, en åtgärd eller en grupp projekt som valts ut
  inom de
  berörda
  programmen
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

ett projekt, ett kontrakt, en åtgärd eller en grupp projekt som valts ut
  inom de
  berörda
  programmen
  ,

inom de

programmen

| i) | ett projekt, ett kontrakt, en åtgärd eller en grupp projekt som valts ut
  enligt den
  berörda
  strategiska planen
  , |
| --- | --- |

i)

ett projekt, ett kontrakt, en åtgärd eller en grupp projekt som valts ut
  enligt den
  berörda
  strategiska planen
  ,

enligt den

strategiska planen

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led f – led ii

Artikel 3 – led f – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | när det gäller finansieringsinstrument:
  ett programs
  bidrag till ett finansieringsinstrument och det ekonomiska stöd som finansieringsinstrumentet sedan ger till slutmottagarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

när det gäller finansieringsinstrument:
  ett programs
  bidrag till ett finansieringsinstrument och det ekonomiska stöd som finansieringsinstrumentet sedan ger till slutmottagarna.

ett programs

| ii) | när det gäller finansieringsinstrument:
  en strategisk plans
  bidrag till ett finansieringsinstrument och det ekonomiska stöd som finansieringsinstrumentet sedan ger till slutmottagarna. |
| --- | --- |

ii)

när det gäller finansieringsinstrument:
  en strategisk plans
  bidrag till ett finansieringsinstrument och det ekonomiska stöd som finansieringsinstrumentet sedan ger till slutmottagarna.

en strategisk plans

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led h – led i

Artikel 3 – led h – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | ett offentligrättsligt eller privaträttsligt organ, en
  fysisk
  person, en
  juridisk
  person eller en
  enhet utan status som juridisk person
  med ansvar för att inleda eller för att både inleda och genomföra insatser, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

ett offentligrättsligt eller privaträttsligt organ, en
  fysisk
  person, en
  juridisk
  person eller en
  enhet utan status som juridisk person
  med ansvar för att inleda eller för att både inleda och genomföra insatser,

fysisk

juridisk

enhet utan status som juridisk person

| i) | ett offentligrättsligt eller privaträttsligt organ, en
  enhet med eller utan status som juridisk
  person, en
  fysisk
  person eller en
  grupp fysiska eller juridiska personer
  med ansvar för att inleda eller för att både inleda och genomföra insatser, |
| --- | --- |

i)

ett offentligrättsligt eller privaträttsligt organ, en
  enhet med eller utan status som juridisk
  person, en
  fysisk
  person eller en
  grupp fysiska eller juridiska personer
  med ansvar för att inleda eller för att både inleda och genomföra insatser,

enhet med eller utan status som juridisk

fysisk

grupp fysiska eller juridiska personer

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led h – led ii

Artikel 3 – led h – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | när det gäller statliga stödordningar:
  det organ
  som tar emot stödet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

när det gäller statliga stödordningar:
  det organ
  som tar emot stödet,

det organ

| ii) | när det gäller statliga stödordningar:
  den enhet
  som tar emot stödet, |
| --- | --- |

ii)

när det gäller statliga stödordningar:
  den enhet
  som tar emot stödet,

den enhet

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led i

Artikel 3 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (i) | mål: på förhand överenskomna värden som ska uppnås i slutet av perioden i förhållande till de resultatindikatorer som ingår i ett särskilt mål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(i)

mål: på förhand överenskomna värden som ska uppnås i slutet av perioden i förhållande till de resultatindikatorer som ingår i ett särskilt mål.

| (i) | mål: på förhand överenskomna värden som ska uppnås
  senast
  i slutet av perioden
  för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  i förhållande till de resultatindikatorer som ingår i ett särskilt mål. |
| --- | --- |

(i)

mål: på förhand överenskomna värden som ska uppnås
  senast
  i slutet av perioden
  för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  i förhållande till de resultatindikatorer som ingår i ett särskilt mål.

senast

för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led j

Artikel 3 – led j

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (j) | delmål: mellanliggande mål som ska nås vid en viss tidpunkt under
  programperioden
  i förhållande till de
  indikatorer
  som ingår i ett särskilt mål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(j)

delmål: mellanliggande mål som ska nås vid en viss tidpunkt under
  programperioden
  i förhållande till de
  indikatorer
  som ingår i ett särskilt mål.

programperioden

indikatorer

| (j) | delmål: mellanliggande mål som ska nås
  av en medlemsstat
  vid en viss tidpunkt under
  perioden för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, i syfte att säkerställa framsteg i rätt tid
  i förhållande till de
  resultatindikatorer
  som ingår i ett särskilt mål. |
| --- | --- |

(j)

delmål: mellanliggande mål som ska nås
  av en medlemsstat
  vid en viss tidpunkt under
  perioden för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, i syfte att säkerställa framsteg i rätt tid
  i förhållande till de
  resultatindikatorer
  som ingår i ett särskilt mål.

av en medlemsstat

perioden för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, i syfte att säkerställa framsteg i rätt tid

resultatindikatorer

Ändringar 86 och 1148cp1

Ändringar 86 och 1148cp1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – inledningen

Artikel 4 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken ange definitioner för jordbruksverksamhet, jordbruksareal, stödberättigande hektar,
  riktig
  jordbrukare
  och
  ung jordbrukare på följande sätt: | 1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken ange definitioner för jordbruksverksamhet, jordbruksareal, stödberättigande hektar,
  aktiv jordbrukare,
  ung jordbrukare
  och ny
  jordbrukare på följande sätt: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken ange definitioner för jordbruksverksamhet, jordbruksareal, stödberättigande hektar,
  riktig
  jordbrukare
  och
  ung jordbrukare på följande sätt:

1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken ange definitioner för jordbruksverksamhet, jordbruksareal, stödberättigande hektar,
  aktiv jordbrukare,
  ung jordbrukare
  och ny
  jordbrukare på följande sätt:

Ändringar 866 och 1185

Ändringar 866 och 1185

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led a

Artikel 4 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Jordbruksverksamhet ska definieras så att det omfattar både produktionen av de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, inbegripet bomull och skottskog med kort omloppstid, och underhåll av jordbruksareal i ett skick som gör den lämplig för bete eller odling utan några särskilda förberedande åtgärder utöver sedvanliga jordbruksmetoder och jordbruksmaskiner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Jordbruksverksamhet ska definieras så att det omfattar både produktionen av de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, inbegripet bomull och skottskog med kort omloppstid, och underhåll av jordbruksareal i ett skick som gör den lämplig för bete eller odling utan några särskilda förberedande åtgärder utöver sedvanliga jordbruksmetoder och jordbruksmaskiner.

| (a) | Jordbruksverksamhet ska definieras så att det omfattar både produktionen av de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, inbegripet bomull och skottskog med kort omloppstid
  och våtmarksslåtter
  , och underhåll av jordbruksareal i ett skick som gör den lämplig för bete eller odling utan några särskilda förberedande åtgärder utöver sedvanliga jordbruksmetoder och jordbruksmaskiner
  , inbegripet inom trädjordbruk
  . |
| --- | --- |

(a)

Jordbruksverksamhet ska definieras så att det omfattar både produktionen av de jordbruksprodukter som förtecknas i bilaga I till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, inbegripet bomull och skottskog med kort omloppstid
  och våtmarksslåtter
  , och underhåll av jordbruksareal i ett skick som gör den lämplig för bete eller odling utan några särskilda förberedande åtgärder utöver sedvanliga jordbruksmetoder och jordbruksmaskiner
  , inbegripet inom trädjordbruk
  .

och våtmarksslåtter

, inbegripet inom trädjordbruk

Ändringar 87 och 1148cp2

Ändringar 87 och 1148cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led b – inledningen

Artikel 4 – punkt 1 – led b – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Jordbruksareal ska definieras så att det omfattar åkermark, permanenta grödor
  och
  permanent gräsmark. Termerna åkermark, permanenta grödor
  och
  permanent gräsmark ska specificeras närmare av medlemsstaterna inom följande ram: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Jordbruksareal ska definieras så att det omfattar åkermark, permanenta grödor
  och
  permanent gräsmark. Termerna åkermark, permanenta grödor
  och
  permanent gräsmark ska specificeras närmare av medlemsstaterna inom följande ram:

och

och

| (b) | Jordbruksareal ska definieras så att det omfattar åkermark, permanenta grödor, permanent gräsmark och
  trädjordbrukssystem. Landskapselement ska ingå som komponenter i jordbruksarealen
  . Termerna åkermark, permanenta grödor, permanent gräsmark
  och trädjordbrukssystem
  ska specificeras närmare av medlemsstaterna inom följande ram: |
| --- | --- |

(b)

Jordbruksareal ska definieras så att det omfattar åkermark, permanenta grödor, permanent gräsmark och
  trädjordbrukssystem. Landskapselement ska ingå som komponenter i jordbruksarealen
  . Termerna åkermark, permanenta grödor, permanent gräsmark
  och trädjordbrukssystem
  ska specificeras närmare av medlemsstaterna inom följande ram:

trädjordbrukssystem. Landskapselement ska ingå som komponenter i jordbruksarealen

och trädjordbrukssystem

Ändring 1148cp3

Ändring 1148cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led b – led i

Artikel 4 – punkt 1 – led b – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | åkermark: mark som utnyttjas för vegetabilieproduktion eller areal som är tillgänglig för vegetabilieproduktion men som ligger i träda, inbegripet areal uttagen i enlighet med artiklarna 22, 23 och 24 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 (28), artikel 39 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (29) och artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artikel 65 i den här förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

åkermark: mark som utnyttjas för vegetabilieproduktion eller areal som är tillgänglig för vegetabilieproduktion men som ligger i träda, inbegripet areal uttagen i enlighet med artiklarna 22, 23 och 24 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 (28), artikel 39 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (29) och artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artikel 65 i den här förordningen.

28

29

| i) | åkermark: mark som utnyttjas för vegetabilieproduktion eller areal som är tillgänglig för vegetabilieproduktion men som ligger i träda,
  och den får inbegripa en kombination av grödor med träd och/eller buskar som bildar trädjordbrukssystem, och inbegripa
  areal uttagen i enlighet med artiklarna 22, 23 och 24 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 (28), artikel 39 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (29) och artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artikel 65 i den här förordningen. |
| --- | --- |

i)

åkermark: mark som utnyttjas för vegetabilieproduktion eller areal som är tillgänglig för vegetabilieproduktion men som ligger i träda,
  och den får inbegripa en kombination av grödor med träd och/eller buskar som bildar trädjordbrukssystem, och inbegripa
  areal uttagen i enlighet med artiklarna 22, 23 och 24 i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 (28), artikel 39 i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (29) och artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artikel 65 i den här förordningen.

och den får inbegripa en kombination av grödor med träd och/eller buskar som bildar trädjordbrukssystem, och inbegripa

28

29

Ändring 1148cp4

Ändring 1148cp4

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4– punkt 1 – led b – led ii

Artikel 4– punkt 1 – led b – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | permanenta grödor: grödor som inte ingår i växtföljden, utom permanent gräsmark och permanent betesmark, och som odlas i fem år eller mer och ger upprepade skördar, inbegripet plantskolor, samt skottskog med kort omloppstid. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

permanenta grödor: grödor som inte ingår i växtföljden, utom permanent gräsmark och permanent betesmark, och som odlas i fem år eller mer och ger upprepade skördar, inbegripet plantskolor, samt skottskog med kort omloppstid.

| ii) | permanenta grödor: grödor som inte ingår i växtföljden, utom permanent gräsmark och permanent betesmark, och som odlas i fem år eller mer och ger upprepade skördar, inbegripet plantskolor
  , även – om medlemsstaten har föreskrivit detta – när grödorna står i planteringsbehållare på folie,
  samt skottskog med kort omloppstid. |
| --- | --- |

ii)

permanenta grödor: grödor som inte ingår i växtföljden, utom permanent gräsmark och permanent betesmark, och som odlas i fem år eller mer och ger upprepade skördar, inbegripet plantskolor
  , även – om medlemsstaten har föreskrivit detta – när grödorna står i planteringsbehållare på folie,
  samt skottskog med kort omloppstid.

, även – om medlemsstaten har föreskrivit detta – när grödorna står i planteringsbehållare på folie,

Ändringar 1148cp5, 1148cp6, 1148cp7, 89cp2 och 804cp3

Ändringar 1148cp5, 1148cp6, 1148cp7, 89cp2 och 804cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4– punkt 1 – led b – led iii

Artikel 4– punkt 1 – led b – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii) | permanent gräsmark och permanent betesmark (nedan gemensamt kallade permanent gräsmark): mark som inte har ingått i växelbruket på jordbruksföretaget under fem år eller mer, och
  som
  utnyttjas till att odla gräs eller annat örtartat foder naturligt (självsådd) eller genom odling (insådd). Andra arter, såsom buskar och/eller träd som kan betas eller ger djurfoder, får ingå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii)

permanent gräsmark och permanent betesmark (nedan gemensamt kallade permanent gräsmark): mark som inte har ingått i växelbruket på jordbruksföretaget under fem år eller mer, och
  som
  utnyttjas till att odla gräs eller annat örtartat foder naturligt (självsådd) eller genom odling (insådd). Andra arter, såsom buskar och/eller träd som kan betas eller ger djurfoder, får ingå.

som

| iii) | permanent gräsmark och permanent betesmark (nedan gemensamt kallade permanent gräsmark): mark som utnyttjas till att odla gräs eller annat örtartat foder naturligt (självsådd) eller genom odling (insådd)
  och som inte har ingått i växtföljden på jordbruksföretaget under fem år eller mer samt, när medlemsstaterna så beslutar, som inte har plöjts under fem år eller mer.
  Andra arter, såsom buskar och/eller träd som kan betas
  och, när medlemsstaterna så beslutar, andra arter, såsom buskar och/eller träd som
  ger djurfoder, får ingå
  , under förutsättning att den övervägande andelen utgörs av gräs och annat örtartat foder.



  Om medlemsstaterna så beslutar, ska växelbruk också vara när grönfoderarterna ändras om den nya sådden består av en annan blandning av arter än den föregående sådden.


  Som permanent gräsmark får medlemsstaterna även betrakta









  i) | mark som kan betas, där enligt etablerade lokala sedvänjor gräs och annat örtartat foder traditionellt inte utgör den dominerande växtligheten på betesmarken, och/eller |
| --- | --- | --- |

iii)

permanent gräsmark och permanent betesmark (nedan gemensamt kallade permanent gräsmark): mark som utnyttjas till att odla gräs eller annat örtartat foder naturligt (självsådd) eller genom odling (insådd)
  och som inte har ingått i växtföljden på jordbruksföretaget under fem år eller mer samt, när medlemsstaterna så beslutar, som inte har plöjts under fem år eller mer.
  Andra arter, såsom buskar och/eller träd som kan betas
  och, när medlemsstaterna så beslutar, andra arter, såsom buskar och/eller träd som
  ger djurfoder, får ingå
  , under förutsättning att den övervägande andelen utgörs av gräs och annat örtartat foder.

och som inte har ingått i växtföljden på jordbruksföretaget under fem år eller mer samt, när medlemsstaterna så beslutar, som inte har plöjts under fem år eller mer.

och, när medlemsstaterna så beslutar, andra arter, såsom buskar och/eller träd som

, under förutsättning att den övervägande andelen utgörs av gräs och annat örtartat foder.

Om medlemsstaterna så beslutar, ska växelbruk också vara när grönfoderarterna ändras om den nya sådden består av en annan blandning av arter än den föregående sådden.

Som permanent gräsmark får medlemsstaterna även betrakta

i)

i)

mark som kan betas, där enligt etablerade lokala sedvänjor gräs och annat örtartat foder traditionellt inte utgör den dominerande växtligheten på betesmarken, och/eller

mark som kan betas, där enligt etablerade lokala sedvänjor gräs och annat örtartat foder traditionellt inte utgör den dominerande växtligheten på betesmarken, och/eller

| ii) | mark som kan betas där gräs och annat örtartat foder inte utgör den dominerande växtligheten eller saknas på betesmarker, som får inbegripa buskar och/eller träd och andra resurser som äts av djur (blad, blommor, stjälkar, frukter). |
| --- | --- |

ii)

ii)

mark som kan betas där gräs och annat örtartat foder inte utgör den dominerande växtligheten eller saknas på betesmarker, som får inbegripa buskar och/eller träd och andra resurser som äts av djur (blad, blommor, stjälkar, frukter).

mark som kan betas där gräs och annat örtartat foder inte utgör den dominerande växtligheten eller saknas på betesmarker, som får inbegripa buskar och/eller träd och andra resurser som äts av djur (blad, blommor, stjälkar, frukter).

Ändringar 90 och 1148cp8

Ändringar 90 och 1148cp8

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led b – led iiia (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led b – led iiia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iiia) | trädjordbrukssystem: markanvändningssystem där träd odlas på samma mark som används för jordbruk. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iiia)

iiia)

trädjordbrukssystem: markanvändningssystem där träd odlas på samma mark som används för jordbruk.

trädjordbrukssystem: markanvändningssystem där träd odlas på samma mark som används för jordbruk.

Ändring 1148cp9

Ändring 1148cp9

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4– punkt 1 – led b – led iiib (nytt)

Artikel 4– punkt 1 – led b – led iiib (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iiib) | tillfällig gräsmark: gräs- eller örtarter som odlas på åkermark (dvs. i växelbruk) under mindre än fem år i följd, eller längre än fem år om plöjning och omsådd sker. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iiib)

iiib)

tillfällig gräsmark: gräs- eller örtarter som odlas på åkermark (dvs. i växelbruk) under mindre än fem år i följd, eller längre än fem år om plöjning och omsådd sker.

tillfällig gräsmark: gräs- eller örtarter som odlas på åkermark (dvs. i växelbruk) under mindre än fem år i följd, eller längre än fem år om plöjning och omsådd sker.

Ändringar 91 och 1148cp10

Ändringar 91 och 1148cp10

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led c – inledningen

Artikel 4 – punkt 1 – led c – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | stödberättigande hektar ska när det gäller interventioner med direktstöd definieras så att det omfattar all jordbruksareal i jordbruksföretaget, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

stödberättigande hektar ska när det gäller interventioner med direktstöd definieras så att det omfattar all jordbruksareal i jordbruksföretaget,

| (c) | stödberättigande hektar ska när det gäller interventioner med direktstöd definieras så att det omfattar all jordbruksareal i jordbruksföretaget,
  inbegripet mobila eller stationära tillfälliga tekniska anläggningar, särskilt gårdsinterna traktorvägar och vattentråg samt ensilagebalar och återställd våtmark som används för våtmarksslåtter, |
| --- | --- |

(c)

stödberättigande hektar ska när det gäller interventioner med direktstöd definieras så att det omfattar all jordbruksareal i jordbruksföretaget,
  inbegripet mobila eller stationära tillfälliga tekniska anläggningar, särskilt gårdsinterna traktorvägar och vattentråg samt ensilagebalar och återställd våtmark som används för våtmarksslåtter,

inbegripet mobila eller stationära tillfälliga tekniska anläggningar, särskilt gårdsinterna traktorvägar och vattentråg samt ensilagebalar och återställd våtmark som används för våtmarksslåtter,

Ändringar 1148cp11 och 1148cp12

Ändringar 1148cp11 och 1148cp12

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led c – leden i, ia (nytt) och ii

Artikel 4 – punkt 1 – led c – leden i, ia (nytt) och ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | som, under det år för vilket stödet söks, används för jordbruksverksamhet eller, om arealen även används för annan verksamhet än jordbruksverksamhet, som huvudsakligen används för jordbruksverksamhet, och som jordbrukaren förfogar över; stödberättigande hektar får också inbegripa vissa arealer som används till jordbruksverksamhet
  vartannat
  år, om detta är vederbörligen motiverat av miljöskäl, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

som, under det år för vilket stödet söks, används för jordbruksverksamhet eller, om arealen även används för annan verksamhet än jordbruksverksamhet, som huvudsakligen används för jordbruksverksamhet, och som jordbrukaren förfogar över; stödberättigande hektar får också inbegripa vissa arealer som används till jordbruksverksamhet
  vartannat
  år, om detta är vederbörligen motiverat av miljöskäl,

vartannat

| i) | som, under det år för vilket stödet söks, används för jordbruksverksamhet eller, om arealen även används för annan verksamhet än jordbruksverksamhet, som huvudsakligen används för jordbruksverksamhet, och som jordbrukaren förfogar över; stödberättigande hektar får också inbegripa vissa arealer som används till jordbruksverksamhet
  vart tredje
  år, om detta är vederbörligen motiverat av miljöskäl
  eller skäl som har koppling till den biologiska mångfalden och klimatet
  , |
| --- | --- |

i)

som, under det år för vilket stödet söks, används för jordbruksverksamhet eller, om arealen även används för annan verksamhet än jordbruksverksamhet, som huvudsakligen används för jordbruksverksamhet, och som jordbrukaren förfogar över; stödberättigande hektar får också inbegripa vissa arealer som används till jordbruksverksamhet
  vart tredje
  år, om detta är vederbörligen motiverat av miljöskäl
  eller skäl som har koppling till den biologiska mångfalden och klimatet
  ,

vart tredje

eller skäl som har koppling till den biologiska mångfalden och klimatet

| ia) | som, om medlemsstaten så beslutar, får inbegripa landskapselement, inklusive biotoper såsom träd, buskar, skogsdungar och våtmarker, under förutsättning att de inte täcker mer än en tredjedel av varje jordbruksskifte enligt definitionen i artikel 63.4 i förordning (EU) .../... [den övergripande förordningen], |
| --- | --- |

ia)

ia)

som, om medlemsstaten så beslutar, får inbegripa landskapselement, inklusive biotoper såsom träd, buskar, skogsdungar och våtmarker, under förutsättning att de inte täcker mer än en tredjedel av varje jordbruksskifte enligt definitionen i artikel 63.4 i förordning (EU) .../... [den övergripande förordningen],

som, om medlemsstaten så beslutar, får inbegripa landskapselement, inklusive biotoper såsom träd, buskar, skogsdungar och våtmarker, under förutsättning att de inte täcker mer än en tredjedel av varje jordbruksskifte enligt definitionen i artikel 63.4 i förordning (EU) .../... [den övergripande förordningen],

| ii) | som berättigade till utbetalningar enligt avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 2 i denna förordning eller inom ramen för den ordning för grundstöd eller det system för enhetlig arealersättning som föreskrivs i avdelning III i förordning (EU) nr 1307/2013, och som |
| --- | --- |

ii)

som berättigade till utbetalningar enligt avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 2 i denna förordning eller inom ramen för den ordning för grundstöd eller det system för enhetlig arealersättning som föreskrivs i avdelning III i förordning (EU) nr 1307/2013, och som

| ii) | alla arealer i jordbruksföretaget
  som berättigade till utbetalningar enligt avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 2 i denna förordning eller inom ramen för den ordning för grundstöd eller det system för enhetlig arealersättning som föreskrivs i avdelning III i förordning (EU) nr 1307/2013, och som |
| --- | --- |

ii)

alla arealer i jordbruksföretaget
  som berättigade till utbetalningar enligt avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 2 i denna förordning eller inom ramen för den ordning för grundstöd eller det system för enhetlig arealersättning som föreskrivs i avdelning III i förordning (EU) nr 1307/2013, och som

alla arealer i jordbruksföretaget

| | — | inte
  längre
  är
  förenlig med definitionen av
  stödberättigande hektar
  i
  led
  a i förordning (EU) nr 1307/2013 till följd av genomförandet av direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG eller direktiv 2000/60/EG, |
| --- | --- | --- |

—

inte
  längre
  är
  förenlig med definitionen av
  stödberättigande hektar
  i
  led
  a i förordning (EU) nr 1307/2013 till följd av genomförandet av direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG eller direktiv 2000/60/EG,

längre

förenlig med definitionen av

i

a i förordning (EU) nr 1307/2013 till följd av genomförandet av direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG eller direktiv 2000/60/EG,

| | — | inte är
  en
  ”stödberättigande hektar”
  enligt definitionen av medlemsstaterna på grundval av leden i och ia i detta
  led |
| --- | --- | --- |

—

inte är
  en
  ”stödberättigande hektar”
  enligt definitionen av medlemsstaterna på grundval av leden i och ia i detta
  led

en

enligt definitionen av medlemsstaterna på grundval av leden i och ia i detta

| | — | till följd av genomförandet av direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG eller direktiv 2000/60/EG |
| --- | --- | --- |

—

till följd av genomförandet av direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG eller direktiv 2000/60/EG

till följd av genomförandet av direktiv 92/43/EEG och direktiv 2009/147/EG eller direktiv 2000/60/EG

| | — | som ett resultat av arealrelaterade mätningar som bidrar till begränsning av och anpassning av klimatförändringarna, målen för miljö och biologisk mångfald som fastställs i artikel 6.1 d, e och f i denna förordning. Sådana arealer får användas för odling av våtmarker, |
| --- | --- | --- |

—

som ett resultat av arealrelaterade mätningar som bidrar till begränsning av och anpassning av klimatförändringarna, målen för miljö och biologisk mångfald som fastställs i artikel 6.1 d, e och f i denna förordning. Sådana arealer får användas för odling av våtmarker,

som ett resultat av arealrelaterade mätningar som bidrar till begränsning av och anpassning av klimatförändringarna, målen för miljö och biologisk mångfald som fastställs i artikel 6.1 d, e och f i denna förordning. Sådana arealer får användas för odling av våtmarker,

| | — | under den tid som den enskilde jordbrukarens aktuella åtagande varar, har beskogats i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1257/1999, artikel 43 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller inom ramen för en nationell ordning vars villkor är förenliga med artikel 43.1, 43.2 och 43.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artiklarna 65 och 67 i denna förordning, |
| --- | --- | --- |

—

under den tid som den enskilde jordbrukarens aktuella åtagande varar, har beskogats i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1257/1999, artikel 43 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller inom ramen för en nationell ordning vars villkor är förenliga med artikel 43.1, 43.2 och 43.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artiklarna 65 och 67 i denna förordning,

| | — | under den tid som den enskilde jordbrukarens aktuella åtagande varar, har beskogats i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1257/1999, artikel 43 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller inom ramen för en nationell ordning vars villkor är förenliga med artikel 43.1, 43.2 och 43.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artiklarna 65 och 67 i denna förordning.
  Medlemsstaterna får fastställa lämpliga villkor för att inkludera beskogning av mark genom privat eller nationell finansiering som bidrar till ett eller flera av de särskilda målen för miljö, biologisk mångfald och klimat. |
| --- | --- | --- |

—

under den tid som den enskilde jordbrukarens aktuella åtagande varar, har beskogats i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1257/1999, artikel 43 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller inom ramen för en nationell ordning vars villkor är förenliga med artikel 43.1, 43.2 och 43.3 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 22 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artiklarna 65 och 67 i denna förordning.
  Medlemsstaterna får fastställa lämpliga villkor för att inkludera beskogning av mark genom privat eller nationell finansiering som bidrar till ett eller flera av de särskilda målen för miljö, biologisk mångfald och klimat.

Medlemsstaterna får fastställa lämpliga villkor för att inkludera beskogning av mark genom privat eller nationell finansiering som bidrar till ett eller flera av de särskilda målen för miljö, biologisk mångfald och klimat.

| | — | under den tid som den enskilde jordbrukarens aktuella åtagande varar har legat i träda enligt artiklarna 22, 23 och 24 i förordning (EG) nr 1257/1999 eller artikel 39 i förordning (EG) nr 1698/2005 och artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artikel 65 i denna förordning. |
| --- | --- | --- |

—

under den tid som den enskilde jordbrukarens aktuella åtagande varar har legat i träda enligt artiklarna 22, 23 och 24 i förordning (EG) nr 1257/1999 eller artikel 39 i förordning (EG) nr 1698/2005 och artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artikel 65 i denna förordning.

| | — | under den tid som den enskilde jordbrukarens aktuella åtagande varar har legat i träda enligt artiklarna 22, 23 och 24 i förordning (EG) nr 1257/1999 eller artikel 39 i förordning (EG) nr 1698/2005 och artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artikel 65 i denna förordning. |
| --- | --- | --- |

—

under den tid som den enskilde jordbrukarens aktuella åtagande varar har legat i träda enligt artiklarna 22, 23 och 24 i förordning (EG) nr 1257/1999 eller artikel 39 i förordning (EG) nr 1698/2005 och artikel 28 i förordning (EU) nr 1305/2013 eller artikel 65 i denna förordning.

Ändringar 93 och 1148cp13

Ändringar 93 och 1148cp13

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led c – stycke 2

Artikel 4 – punkt 1 – led c – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Arealer som används för produktion av hampa ska endast vara stödberättigande hektar om de sorter som används har en tetrahydrokannabinolhalt på högst
  0,2
   %. | Arealer som används för produktion av hampa ska endast vara stödberättigande hektar om de sorter som används har en tetrahydrokannabinolhalt på högst
  0,3
   %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Arealer som används för produktion av hampa ska endast vara stödberättigande hektar om de sorter som används har en tetrahydrokannabinolhalt på högst
  0,2
   %.

0,2

Arealer som används för produktion av hampa ska endast vara stödberättigande hektar om de sorter som används har en tetrahydrokannabinolhalt på högst
  0,3
   %.

0,3

Ändring 1148cp14

Ändring 1148cp14

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led d

Artikel 4 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Riktiga
  jordbrukare ska definieras så att det säkerställs att
  inget
  stöd beviljas
  dem vars
  jordbruksverksamhet
  endast utgör en obetydlig del av deras samlade ekonomiska verksamhet eller vars huvudsakliga affärsverksamhet inte gäller jordbruk
  , utan att jordbrukare med flera verksamheter förhindras stöd. Definitionen ska
  göra det möjligt att avgöra vilka jordbrukare som inte ska anses vara riktiga jordbrukare
  ,
  på grundval av villkor som inkomstprövning, arbetskraftsinsats på gården, mål med företaget och/eller förekomst i register
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Riktiga
  jordbrukare ska definieras så att det säkerställs att
  inget
  stöd beviljas
  dem vars
  jordbruksverksamhet
  endast utgör en obetydlig del av deras samlade ekonomiska verksamhet eller vars huvudsakliga affärsverksamhet inte gäller jordbruk
  , utan att jordbrukare med flera verksamheter förhindras stöd. Definitionen ska
  göra det möjligt att avgöra vilka jordbrukare som inte ska anses vara riktiga jordbrukare
  ,
  på grundval av villkor som inkomstprövning, arbetskraftsinsats på gården, mål med företaget och/eller förekomst i register
  .

Riktiga

inget

dem vars

endast utgör en obetydlig del av deras samlade ekonomiska verksamhet eller vars huvudsakliga affärsverksamhet inte gäller jordbruk

göra det möjligt att avgöra vilka jordbrukare som inte ska anses vara riktiga jordbrukare

på grundval av villkor som inkomstprövning, arbetskraftsinsats på gården, mål med företaget och/eller förekomst i register

| (d) | Aktiva
  jordbrukare ska definieras så att det säkerställs att stöd beviljas
  enbart fysiska eller juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer som bedriver åtminstone ett minimum av
  jordbruksverksamhet
  och tillhandahåller kollektiva nyttigheter i enlighet med målen i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken,
  utan att jordbrukare med flera verksamheter förhindras stöd
  , särskilt deltidsjordbrukare, delvis självhushållande jordbrukare och jordbruk med högt naturvärde
  .


  Definitionen ska under alla omständigheter bevara unionens modell för familjejordbruk, såväl enskilda som i grupper, oberoende av storlek, och får vid behov ta hänsyn till särdragen i de regioner som anges i artikel 349 i EUF-fördraget.
  Definitionen ska
  säkerställa att inget stöd beviljas fysiska eller juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer som driver flygplatser, tillhandahåller järnvägstjänster eller driver vattenverk, fastighetsföretag eller permanenta sport- och rekreationsanläggningar. Medlemsstaterna får besluta att till denna förteckning lägga till andra liknande företag som inte är jordbruksföretag eller verksamheter som inte är jordbruksverksamhet, eller ta bort sådana tillägg, och får från denna definition undanta enskilda personer eller företag som utför storskalig bearbetning av jordbruksprodukter, med undantag för grupper av jordbrukare som är involverade i sådan bearbetning.



  Om ett jordbruksföretag som får stöd från den gemensamma jordbrukspolitiken ingår i en större, i första hand annan struktur än jordbruk, måste detta vara transparent.


  När medlemsstaterna utarbetar definitionen ska de









  i) | på grundval av objektiva och icke-diskriminerande tillämpa en eller flera faktorer, såsom inkomstprövning, arbetskraftsinsats på gården, mål med företaget, minimikriterier för jordbruksverksamhet, lämplig erfarenhet, utbildning och/eller kompetens och/eller förekomst av deras jordbruksverksamhet i nationella register, |
| --- | --- | --- |

(d)

Aktiva
  jordbrukare ska definieras så att det säkerställs att stöd beviljas
  enbart fysiska eller juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer som bedriver åtminstone ett minimum av
  jordbruksverksamhet
  och tillhandahåller kollektiva nyttigheter i enlighet med målen i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken,
  utan att jordbrukare med flera verksamheter förhindras stöd
  , särskilt deltidsjordbrukare, delvis självhushållande jordbrukare och jordbruk med högt naturvärde
  .

Aktiva

enbart fysiska eller juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer som bedriver åtminstone ett minimum av

och tillhandahåller kollektiva nyttigheter i enlighet med målen i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken,

, särskilt deltidsjordbrukare, delvis självhushållande jordbrukare och jordbruk med högt naturvärde

Definitionen ska under alla omständigheter bevara unionens modell för familjejordbruk, såväl enskilda som i grupper, oberoende av storlek, och får vid behov ta hänsyn till särdragen i de regioner som anges i artikel 349 i EUF-fördraget.
  Definitionen ska
  säkerställa att inget stöd beviljas fysiska eller juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer som driver flygplatser, tillhandahåller järnvägstjänster eller driver vattenverk, fastighetsföretag eller permanenta sport- och rekreationsanläggningar. Medlemsstaterna får besluta att till denna förteckning lägga till andra liknande företag som inte är jordbruksföretag eller verksamheter som inte är jordbruksverksamhet, eller ta bort sådana tillägg, och får från denna definition undanta enskilda personer eller företag som utför storskalig bearbetning av jordbruksprodukter, med undantag för grupper av jordbrukare som är involverade i sådan bearbetning.

Definitionen ska under alla omständigheter bevara unionens modell för familjejordbruk, såväl enskilda som i grupper, oberoende av storlek, och får vid behov ta hänsyn till särdragen i de regioner som anges i artikel 349 i EUF-fördraget.

säkerställa att inget stöd beviljas fysiska eller juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer som driver flygplatser, tillhandahåller järnvägstjänster eller driver vattenverk, fastighetsföretag eller permanenta sport- och rekreationsanläggningar. Medlemsstaterna får besluta att till denna förteckning lägga till andra liknande företag som inte är jordbruksföretag eller verksamheter som inte är jordbruksverksamhet, eller ta bort sådana tillägg, och får från denna definition undanta enskilda personer eller företag som utför storskalig bearbetning av jordbruksprodukter, med undantag för grupper av jordbrukare som är involverade i sådan bearbetning.

Om ett jordbruksföretag som får stöd från den gemensamma jordbrukspolitiken ingår i en större, i första hand annan struktur än jordbruk, måste detta vara transparent.

När medlemsstaterna utarbetar definitionen ska de

i)

i)

på grundval av objektiva och icke-diskriminerande tillämpa en eller flera faktorer, såsom inkomstprövning, arbetskraftsinsats på gården, mål med företaget, minimikriterier för jordbruksverksamhet, lämplig erfarenhet, utbildning och/eller kompetens och/eller förekomst av deras jordbruksverksamhet i nationella register,

på grundval av objektiva och icke-diskriminerande tillämpa en eller flera faktorer, såsom inkomstprövning, arbetskraftsinsats på gården, mål med företaget, minimikriterier för jordbruksverksamhet, lämplig erfarenhet, utbildning och/eller kompetens och/eller förekomst av deras jordbruksverksamhet i nationella register,

| ii) | på grundval av sina nationella eller regionala särdrag fastställa ett direktstöd som inte får överstiga 5 000  EUR, enligt vilket jordbrukare som bedriver åtminstone ett minimum av jordbruksverksamhet och tillhandahåller kollektiva nyttigheter under alla omständigheter ska anses vara” aktiva jordbrukare”. |
| --- | --- |

ii)

ii)

på grundval av sina nationella eller regionala särdrag fastställa ett direktstöd som inte får överstiga 5 000  EUR, enligt vilket jordbrukare som bedriver åtminstone ett minimum av jordbruksverksamhet och tillhandahåller kollektiva nyttigheter under alla omständigheter ska anses vara” aktiva jordbrukare”.

på grundval av sina nationella eller regionala särdrag fastställa ett direktstöd som inte får överstiga 5 000  EUR, enligt vilket jordbrukare som bedriver åtminstone ett minimum av jordbruksverksamhet och tillhandahåller kollektiva nyttigheter under alla omständigheter ska anses vara” aktiva jordbrukare”.

Ändringar 95 och 1148cp15

Ändringar 95 och 1148cp15

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led e – inledningen

Artikel 4 – punkt 1 – led e – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Ung jordbrukare ska definieras
  så att följande innefattas
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Ung jordbrukare ska definieras
  så att följande innefattas
  :

så att följande innefattas

| (e) | Ung jordbrukare ska definieras
  på ett sätt som omfattar en åldersgräns på 40 år samt följande
  : |
| --- | --- |

(e)

Ung jordbrukare ska definieras
  på ett sätt som omfattar en åldersgräns på 40 år samt följande
  :

på ett sätt som omfattar en åldersgräns på 40 år samt följande

Ändringar 96 och 1148cp16

Ändringar 96 och 1148cp16

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led e – led i

Artikel 4 – punkt 1 – led e – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | En övre åldersgräns på 40 år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

i)

En övre åldersgräns på 40 år.

En övre åldersgräns på 40 år.

utgår

utgår

Ändringar 97 och 1148cp16

Ändringar 97 och 1148cp16

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led e – led iii

Artikel 4 – punkt 1 – led e – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii) | Den
  utbildning eller
  de
  yrkesfärdigheter
  som krävs
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii)

Den
  utbildning eller
  de
  yrkesfärdigheter
  som krävs
  .

Den

de

som krävs

| iii) | Lämplig
  utbildning
  och/
  eller
  lämpliga
  yrkesfärdigheter. |
| --- | --- |

iii)

Lämplig
  utbildning
  och/
  eller
  lämpliga
  yrkesfärdigheter.

Lämplig

och/

lämpliga

Ändringar 98 och 1148cp16

Ändringar 98 och 1148cp16

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led e – stycke 1a (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led e – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Vid bedömningen av huruvida villkoren för att vara ansvarig för jordbruksföretaget är uppfyllda ska medlemsstaterna beakta särdragen i partnerskapsformer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid bedömningen av huruvida villkoren för att vara ansvarig för jordbruksföretaget är uppfyllda ska medlemsstaterna beakta särdragen i partnerskapsformer.

Vid bedömningen av huruvida villkoren för att vara ansvarig för jordbruksföretaget är uppfyllda ska medlemsstaterna beakta särdragen i partnerskapsformer.

Ändringar 99 och 1148cp16

Ändringar 99 och 1148cp16

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led ea (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | Ny jordbrukare ska definieras så att följande innefattas:










  i) | Villkoren för att vara ansvarig för jordbruksföretaget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

Ny jordbrukare ska definieras så att följande innefattas:

Ny jordbrukare ska definieras så att följande innefattas:

i)

i)

Villkoren för att vara ansvarig för jordbruksföretaget.

Villkoren för att vara ansvarig för jordbruksföretaget.

| ii) | Lämplig utbildning och/eller lämpliga yrkesfärdigheter. |
| --- | --- |

ii)

ii)

Lämplig utbildning och/eller lämpliga yrkesfärdigheter.

Lämplig utbildning och/eller lämpliga yrkesfärdigheter.

| iii) | En lägsta åldersgräns på 40 år. |
| --- | --- |

iii)

iii)

En lägsta åldersgräns på 40 år.

En lägsta åldersgräns på 40 år.

En ny jordbrukare enligt denna definition ska inte anses vara en ung jordbrukare enligt definitionen i led e.

En ny jordbrukare enligt denna definition ska inte anses vara en ung jordbrukare enligt definitionen i led e.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2

Artikel 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med regler som innebär att stöd endast kan beviljas på villkor att certifierat utsäde av vissa hampsorter används, och förfarandet för fastställande av hampsorter och verifiering av deras tetrahydrokannabinolhalt som avses i punkt 1 c för att bevara folkhälsan. | 2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med regler som innebär att stöd endast kan beviljas på villkor att certifierat utsäde av vissa hampsorter används, och förfarandet för fastställande av hampsorter och verifiering av deras tetrahydrokannabinolhalt som avses i punkt 1 c
  i denna artikel
  för att bevara folkhälsan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med regler som innebär att stöd endast kan beviljas på villkor att certifierat utsäde av vissa hampsorter används, och förfarandet för fastställande av hampsorter och verifiering av deras tetrahydrokannabinolhalt som avses i punkt 1 c för att bevara folkhälsan.

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med regler som innebär att stöd endast kan beviljas på villkor att certifierat utsäde av vissa hampsorter används, och förfarandet för fastställande av hampsorter och verifiering av deras tetrahydrokannabinolhalt som avses i punkt 1 c
  i denna artikel
  för att bevara folkhälsan.

Ändring ar 101 och 1149cp1

Ändring ar 101 och 1149cp1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – inledningen

Artikel 5 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Stöd från EGFJ och Ejflu
  ska
  syfta till att ytterligare förbättra den hållbara utvecklingen av jordbruk, livsmedel och landsbygdsområden, och
  ska
  bidra till uppnåendet av följande allmänna mål: | I överensstämmelse med målen för den gemensamma jordbrukspolitiken i artikel 39 i EUF-fördraget ska
  stöd från EGFJ och Ejflu syfta till att ytterligare förbättra den hållbara utvecklingen av jordbruk, livsmedel och landsbygdsområden, och bidra till uppnåendet av följande allmänna mål
  på det ekonomiska, miljörelaterade och sociala området
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Stöd från EGFJ och Ejflu
  ska
  syfta till att ytterligare förbättra den hållbara utvecklingen av jordbruk, livsmedel och landsbygdsområden, och
  ska
  bidra till uppnåendet av följande allmänna mål:

ska

ska

I överensstämmelse med målen för den gemensamma jordbrukspolitiken i artikel 39 i EUF-fördraget ska
  stöd från EGFJ och Ejflu syfta till att ytterligare förbättra den hållbara utvecklingen av jordbruk, livsmedel och landsbygdsområden, och bidra till uppnåendet av följande allmänna mål
  på det ekonomiska, miljörelaterade och sociala området
  :

I överensstämmelse med målen för den gemensamma jordbrukspolitiken i artikel 39 i EUF-fördraget ska

på det ekonomiska, miljörelaterade och sociala området

Ändring ar 102 och 1149cp1

Ändring ar 102 och 1149cp1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led a

Artikel 5 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Främja en
  smart
  , motståndskraftig och diversifierad jordbrukssektor för
  livsmedelstryggheten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Främja en
  smart
  , motståndskraftig och diversifierad jordbrukssektor för
  livsmedelstryggheten
  .

smart

livsmedelstryggheten

| (a) | Främja en
  modern, konkurrenskraftig
  , motståndskraftig och diversifierad jordbrukssektor för
  långsiktig livsmedelstrygghet, samtidigt som familjejordbruksmodellen skyddas
  . |
| --- | --- |

(a)

Främja en
  modern, konkurrenskraftig
  , motståndskraftig och diversifierad jordbrukssektor för
  långsiktig livsmedelstrygghet, samtidigt som familjejordbruksmodellen skyddas
  .

modern, konkurrenskraftig

långsiktig livsmedelstrygghet, samtidigt som familjejordbruksmodellen skyddas

Ändring 1149cp2

Ändring 1149cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led b

Artikel 5 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Stödja
  miljövård
  och klimatåtgärder och
  bidra till
  unionens miljö- och klimatrelaterade mål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Stödja
  miljövård
  och klimatåtgärder och
  bidra till
  unionens miljö- och klimatrelaterade mål.

miljövård

bidra till

| (b) | Stödja
  och förbättra miljöskyddet, den biologiska mångfalden
  och klimatåtgärder och
  förverkliga
  unionens miljö- och klimatrelaterade mål. |
| --- | --- |

(b)

Stödja
  och förbättra miljöskyddet, den biologiska mångfalden
  och klimatåtgärder och
  förverkliga
  unionens miljö- och klimatrelaterade mål.

och förbättra miljöskyddet, den biologiska mångfalden

förverkliga

Ändringar 104 och 1149cp3

Ändringar 104 och 1149cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – led c

Artikel 5 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Förbättra den socioekonomiska strukturen i landsbygdsområden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Förbättra den socioekonomiska strukturen i landsbygdsområden.

| (c) | Förbättra den socioekonomiska strukturen i landsbygdsområden
  i syfte att bidra till fler och varaktiga arbetstillfällen genom att garantera inkomster som jordbrukarna kan leva på, eftersträva en rättvis levnadsstandard för hela jordbruksbefolkningen och motverka avfolkningen av landsbygden, särskilt i mer glesbefolkade och mindre utvecklade regioner, samt en balanserad territoriell utveckling
  . |
| --- | --- |

(c)

Förbättra den socioekonomiska strukturen i landsbygdsområden
  i syfte att bidra till fler och varaktiga arbetstillfällen genom att garantera inkomster som jordbrukarna kan leva på, eftersträva en rättvis levnadsstandard för hela jordbruksbefolkningen och motverka avfolkningen av landsbygden, särskilt i mer glesbefolkade och mindre utvecklade regioner, samt en balanserad territoriell utveckling
  .

i syfte att bidra till fler och varaktiga arbetstillfällen genom att garantera inkomster som jordbrukarna kan leva på, eftersträva en rättvis levnadsstandard för hela jordbruksbefolkningen och motverka avfolkningen av landsbygden, särskilt i mer glesbefolkade och mindre utvecklade regioner, samt en balanserad territoriell utveckling

Ändringar 105 och 1149cp4

Ändringar 105 och 1149cp4

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – stycke 2

Artikel 5 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Dessa mål ska kompletteras av det övergripande målet att modernisera sektorn genom att
  främja
  och
  utbyta
  kunskap, innovation och digitalisering i jordbruket och landsbygdsområden samt uppmuntra sektorn att ta till sig dessa saker. | Dessa mål ska kompletteras av
  och kopplas samman med
  det övergripande målet att modernisera sektorn genom att
  säkerställa att jordbrukare har tillgång till forskning, utbildning
  och
  utbyte av kunskap samt tjänster för att överföra
  kunskap, innovation och digitalisering i jordbruket och landsbygdsområden, samt uppmuntra sektorn att ta till sig dessa saker. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Dessa mål ska kompletteras av det övergripande målet att modernisera sektorn genom att
  främja
  och
  utbyta
  kunskap, innovation och digitalisering i jordbruket och landsbygdsområden samt uppmuntra sektorn att ta till sig dessa saker.

främja

utbyta

Dessa mål ska kompletteras av
  och kopplas samman med
  det övergripande målet att modernisera sektorn genom att
  säkerställa att jordbrukare har tillgång till forskning, utbildning
  och
  utbyte av kunskap samt tjänster för att överföra
  kunskap, innovation och digitalisering i jordbruket och landsbygdsområden, samt uppmuntra sektorn att ta till sig dessa saker.

och kopplas samman med

säkerställa att jordbrukare har tillgång till forskning, utbildning

utbyte av kunskap samt tjänster för att överföra

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led a

Artikel 6 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Stödja
  jordbruksinkomster som det går att leva på och
  jordbrukets
  motståndskraft i unionen för att förbättra livsmedelstryggheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Stödja
  jordbruksinkomster som det går att leva på och
  jordbrukets
  motståndskraft i unionen för att förbättra livsmedelstryggheten.

Stödja

jordbrukets

| (a) | Säkerställa
  jordbruksinkomster som det går att leva på och
  jordbrukssektorns
  motståndskraft i 
  hela
  unionen för att förbättra
  den långsiktiga
  livsmedelstryggheten
  och jordbrukets mångfald, samt tillhandahållandet av säkra livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser, så att trenden med allt färre jordbrukare kan vändas och en ekonomiskt hållbar jordbruksproduktion i unionen kan säkerställas
  . |
| --- | --- |

(a)

Säkerställa
  jordbruksinkomster som det går att leva på och
  jordbrukssektorns
  motståndskraft i 
  hela
  unionen för att förbättra
  den långsiktiga
  livsmedelstryggheten
  och jordbrukets mångfald, samt tillhandahållandet av säkra livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser, så att trenden med allt färre jordbrukare kan vändas och en ekonomiskt hållbar jordbruksproduktion i unionen kan säkerställas
  .

Säkerställa

jordbrukssektorns

hela

den långsiktiga

och jordbrukets mångfald, samt tillhandahållandet av säkra livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser, så att trenden med allt färre jordbrukare kan vändas och en ekonomiskt hållbar jordbruksproduktion i unionen kan säkerställas

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led b

Artikel 6 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Öka
  konkurrenskraften och
  marknadsorienteringen, med ett större fokus på forskning, teknik och digitalisering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Öka
  konkurrenskraften och
  marknadsorienteringen, med ett större fokus på forskning, teknik och digitalisering.

konkurrenskraften och

| (b) | Öka marknadsorienteringen
  på lokala, nationella och internationella marknader samt på unionens marknader, liksom marknadsstabiliteten, risk- och krishanteringen, jordbrukets långsiktiga konkurrenskraft samt jordbruksprodukters bearbetnings- och saluföringsförmåga
  , med ett större fokus på
  kvalitativ differentiering,
  forskning
  , innovation
  , teknik
  , kunskapsöverföring, kunskapsutbyte
  och digitalisering
  , och underlätta jordbrukarnas tillgång till den cirkulära ekonomins dynamik
  . |
| --- | --- |

(b)

Öka marknadsorienteringen
  på lokala, nationella och internationella marknader samt på unionens marknader, liksom marknadsstabiliteten, risk- och krishanteringen, jordbrukets långsiktiga konkurrenskraft samt jordbruksprodukters bearbetnings- och saluföringsförmåga
  , med ett större fokus på
  kvalitativ differentiering,
  forskning
  , innovation
  , teknik
  , kunskapsöverföring, kunskapsutbyte
  och digitalisering
  , och underlätta jordbrukarnas tillgång till den cirkulära ekonomins dynamik
  .

på lokala, nationella och internationella marknader samt på unionens marknader, liksom marknadsstabiliteten, risk- och krishanteringen, jordbrukets långsiktiga konkurrenskraft samt jordbruksprodukters bearbetnings- och saluföringsförmåga

kvalitativ differentiering,

, innovation

, kunskapsöverföring, kunskapsutbyte

, och underlätta jordbrukarnas tillgång till den cirkulära ekonomins dynamik

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led c

Artikel 6 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Förbättra jordbrukarnas
  position
  i 
  värdekedjan
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Förbättra jordbrukarnas
  position
  i 
  värdekedjan
  .

position

värdekedjan

| (c) | Förbättra jordbrukarnas
  förhandlingsposition
  i 
  värdekedjorna genom att uppmuntra till sammanslutningar, producentorganisationer och kollektivförhandlingar, och främja korta leveranskedjor och ökad marknadstransparens
  . |
| --- | --- |

(c)

Förbättra jordbrukarnas
  förhandlingsposition
  i 
  värdekedjorna genom att uppmuntra till sammanslutningar, producentorganisationer och kollektivförhandlingar, och främja korta leveranskedjor och ökad marknadstransparens
  .

förhandlingsposition

värdekedjorna genom att uppmuntra till sammanslutningar, producentorganisationer och kollektivförhandlingar, och främja korta leveranskedjor och ökad marknadstransparens

Ändring 1150cp1

Ändring 1150cp1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led d

Artikel 6 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt
  till
  hållbar energi |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt
  till
  hållbar energi

till

| (d) | Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar
  genom att minska utsläppen av växthusgaser, inbegripet genom att förbättra kolsänkor och öka bindningen och lagringen av koldioxid inom jordbruks- och livsmedelssektorn,
  samt
  genom att införliva
  hållbar energi
  , samtidigt som livsmedelstryggheten och en hållbar förvaltning och ett hållbart skydd av skogen säkerställs, i linje med Parisavtalet
  . |
| --- | --- |

(d)

Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar
  genom att minska utsläppen av växthusgaser, inbegripet genom att förbättra kolsänkor och öka bindningen och lagringen av koldioxid inom jordbruks- och livsmedelssektorn,
  samt
  genom att införliva
  hållbar energi
  , samtidigt som livsmedelstryggheten och en hållbar förvaltning och ett hållbart skydd av skogen säkerställs, i linje med Parisavtalet
  .

genom att minska utsläppen av växthusgaser, inbegripet genom att förbättra kolsänkor och öka bindningen och lagringen av koldioxid inom jordbruks- och livsmedelssektorn,

genom att införliva

, samtidigt som livsmedelstryggheten och en hållbar förvaltning och ett hållbart skydd av skogen säkerställs, i linje med Parisavtalet

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led e

Artikel 6 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Främja hållbar utveckling och effektiv förvaltning av naturresurser som vatten, mark och luft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Främja hållbar utveckling och effektiv förvaltning av naturresurser som vatten, mark och luft.

| (e) | Främja hållbar utveckling och effektiv förvaltning av naturresurser som vatten, mark och luft
  , och samtidigt minska beroendet av kemikalier för att uppnå de mål som fastställs i relevanta lagstiftningsinstrument och belöna jordbruksmetoder och jordbrukssystem som genererar flera miljömässiga fördelar såsom motverkande av ökenspridning
  . |
| --- | --- |

(e)

Främja hållbar utveckling och effektiv förvaltning av naturresurser som vatten, mark och luft
  , och samtidigt minska beroendet av kemikalier för att uppnå de mål som fastställs i relevanta lagstiftningsinstrument och belöna jordbruksmetoder och jordbrukssystem som genererar flera miljömässiga fördelar såsom motverkande av ökenspridning
  .

, och samtidigt minska beroendet av kemikalier för att uppnå de mål som fastställs i relevanta lagstiftningsinstrument och belöna jordbruksmetoder och jordbrukssystem som genererar flera miljömässiga fördelar såsom motverkande av ökenspridning

Ändring 1150cp3

Ändring 1150cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led f

Artikel 6 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Bidra till att skydda den biologiska mångfalden,
  stärka ekosystemtjänster
  samt
  bevara livsmiljöer och landskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Bidra till att skydda den biologiska mångfalden,
  stärka ekosystemtjänster
  samt
  bevara livsmiljöer och landskap.

Bidra till att skydda den biologiska mångfalden,

samt

| (f) | Stärka ekosystemtjänster
  och bidra till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, bland annat genom att skydda nyttoväxter, nyttodjur och pollinerande arter, främja biologisk mångfald i jordbruket, naturskydd och trädjordbruk, bidra till en större resiliens, återställa och
  bevara
  mark, vattenförekomster,
  livsmiljöer och landskap
  , samt stödja jordbruk med högt naturvärde
  . |
| --- | --- |

(f)

Stärka ekosystemtjänster
  och bidra till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, bland annat genom att skydda nyttoväxter, nyttodjur och pollinerande arter, främja biologisk mångfald i jordbruket, naturskydd och trädjordbruk, bidra till en större resiliens, återställa och
  bevara
  mark, vattenförekomster,
  livsmiljöer och landskap
  , samt stödja jordbruk med högt naturvärde
  .

och bidra till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, bland annat genom att skydda nyttoväxter, nyttodjur och pollinerande arter, främja biologisk mångfald i jordbruket, naturskydd och trädjordbruk, bidra till en större resiliens, återställa och

mark, vattenförekomster,

, samt stödja jordbruk med högt naturvärde

Ändringar 112 och 1150cp4

Ändringar 112 och 1150cp4

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led g

Artikel 6 – punkt 1 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Locka unga jordbrukare och underlätta affärsutveckling i landsbygdsområden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Locka unga jordbrukare och underlätta affärsutveckling i landsbygdsområden.

| (g) | Locka
  och stödja
  unga jordbrukare och
  nya jordbrukare, främja kvinnors deltagande i jordbrukssektorn, särskilt i de mest glesbefolkade områdena och i områden med naturliga begränsningar,
  underlätta
  utbildning och erfarenheter i hela unionen, en hållbar
  affärsutveckling
  och jobbskapande
  i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

(g)

Locka
  och stödja
  unga jordbrukare och
  nya jordbrukare, främja kvinnors deltagande i jordbrukssektorn, särskilt i de mest glesbefolkade områdena och i områden med naturliga begränsningar,
  underlätta
  utbildning och erfarenheter i hela unionen, en hållbar
  affärsutveckling
  och jobbskapande
  i landsbygdsområden.

och stödja

nya jordbrukare, främja kvinnors deltagande i jordbrukssektorn, särskilt i de mest glesbefolkade områdena och i områden med naturliga begränsningar,

utbildning och erfarenheter i hela unionen, en hållbar

och jobbskapande

Ändring 1150cp5

Ändring 1150cp5

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led h

Artikel 6 – punkt 1 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Främja sysselsättning, tillväxt, social delaktighet
  och
  lokal utveckling i 
  landsbygdsområden, inbegripet bioekonomin och hållbart skogsbruk
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Främja sysselsättning, tillväxt, social delaktighet
  och
  lokal utveckling i 
  landsbygdsområden, inbegripet bioekonomin och hållbart skogsbruk
  .

och

landsbygdsområden, inbegripet bioekonomin och hållbart skogsbruk

| (h) | Främja
  social och territoriell sammanhållning i landsbygdsområden, inbegripet genom skapande av
  sysselsättning, tillväxt
  och investeringar
  , social delaktighet,
  bekämpande av fattigdom på landsbygden och genom
  lokal utveckling
  , inbegripet lokala tjänster av hög kvalitet för landsbygdssamhällen, med inriktning framför allt på områden med naturliga begränsningar
  ;
  främja anständiga livs- och arbetsvillkor samt ekonomiska villkor; diversifiering av verksamheter och inkomster, inbegripet landsbygdsturism, hållbar bioekonomi, cirkulär ekonomi, hållbart bruk och skydd av skogen, samtidigt som jämställdhet säkerställs; främja lika möjligheter på landsbygden genom särskilda stödåtgärder och erkännande av kvinnors arbete inom jordbruk, hantverk, turism och närservice. |
| --- | --- |

(h)

Främja
  social och territoriell sammanhållning i landsbygdsområden, inbegripet genom skapande av
  sysselsättning, tillväxt
  och investeringar
  , social delaktighet,
  bekämpande av fattigdom på landsbygden och genom
  lokal utveckling
  , inbegripet lokala tjänster av hög kvalitet för landsbygdssamhällen, med inriktning framför allt på områden med naturliga begränsningar
  ;
  främja anständiga livs- och arbetsvillkor samt ekonomiska villkor; diversifiering av verksamheter och inkomster, inbegripet landsbygdsturism, hållbar bioekonomi, cirkulär ekonomi, hållbart bruk och skydd av skogen, samtidigt som jämställdhet säkerställs; främja lika möjligheter på landsbygden genom särskilda stödåtgärder och erkännande av kvinnors arbete inom jordbruk, hantverk, turism och närservice.

social och territoriell sammanhållning i landsbygdsområden, inbegripet genom skapande av

och investeringar

bekämpande av fattigdom på landsbygden och genom

, inbegripet lokala tjänster av hög kvalitet för landsbygdssamhällen, med inriktning framför allt på områden med naturliga begränsningar

främja anständiga livs- och arbetsvillkor samt ekonomiska villkor; diversifiering av verksamheter och inkomster, inbegripet landsbygdsturism, hållbar bioekonomi, cirkulär ekonomi, hållbart bruk och skydd av skogen, samtidigt som jämställdhet säkerställs; främja lika möjligheter på landsbygden genom särskilda stödåtgärder och erkännande av kvinnors arbete inom jordbruk, hantverk, turism och närservice.

Ändring 1150cp6

Ändring 1150cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led i

Artikel 6 – punkt 1 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (i) | Se till att
  EU:s
  jordbruk svarar bättre på samhällets krav på livsmedel och hälsa, inbegripet säkra, näringsrika och hållbara livsmedel, matsvinn
  samt
  djurskydd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(i)

Se till att
  EU:s
  jordbruk svarar bättre på samhällets krav på livsmedel och hälsa, inbegripet säkra, näringsrika och hållbara livsmedel, matsvinn
  samt
  djurskydd.

EU:s

samt

| (i) | Se till att
  unionens
  jordbruk svarar bättre på samhällets krav på livsmedel och hälsa, inbegripet säkra, näringsrika
  , högkvalitativa
  och hållbara livsmedel,
  jordbruk med begränsad användning av insatsmedel, ekologiskt jordbruk, minskat
  matsvinn,
  bekämpning av antimikrobiell resistens och bättre djurhälsa och
  djurskydd
  , och öka medvetenheten i samhället om jordbrukets och landsbygdsområdenas betydelse, samtidigt som man bidrar till genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling
  . |
| --- | --- |

(i)

Se till att
  unionens
  jordbruk svarar bättre på samhällets krav på livsmedel och hälsa, inbegripet säkra, näringsrika
  , högkvalitativa
  och hållbara livsmedel,
  jordbruk med begränsad användning av insatsmedel, ekologiskt jordbruk, minskat
  matsvinn,
  bekämpning av antimikrobiell resistens och bättre djurhälsa och
  djurskydd
  , och öka medvetenheten i samhället om jordbrukets och landsbygdsområdenas betydelse, samtidigt som man bidrar till genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling
  .

unionens

, högkvalitativa

jordbruk med begränsad användning av insatsmedel, ekologiskt jordbruk, minskat

bekämpning av antimikrobiell resistens och bättre djurhälsa och

, och öka medvetenheten i samhället om jordbrukets och landsbygdsområdenas betydelse, samtidigt som man bidrar till genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska
  vid förverkligandet av de
  särskilda
  målen
  se till att stödet inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  förenklas
  och ger resultat. | 2.   Medlemsstaterna
  och kommissionen
  ska
  i syfte att uppnå
  särskilda
  mål
  se till att stödet inom den gemensamma jordbrukspolitiken och
  förenklingen
  ger resultat
  för slutliga stödmottagare genom att minska den administrativa bördan, samtidigt som det säkerställs att inga stödmottagare diskrimineras
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska
  vid förverkligandet av de
  särskilda
  målen
  se till att stödet inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  förenklas
  och ger resultat.

2.   Medlemsstaterna
  och kommissionen
  ska
  i syfte att uppnå
  särskilda
  mål
  se till att stödet inom den gemensamma jordbrukspolitiken och
  förenklingen
  ger resultat
  för slutliga stödmottagare genom att minska den administrativa bördan, samtidigt som det säkerställs att inga stödmottagare diskrimineras
  .

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – inledningen

Artikel 7 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Förverkligandet av de mål som anges i artiklarna 5 och 6.1 ska utvärderas på grundval av gemensamma indikatorer för output, resultat och effekt. De gemensamma indikatorerna inbegriper | Förverkligandet av de mål som anges i artiklarna 5 och 6.1 ska utvärderas på grundval av gemensamma indikatorer för output, resultat och effekt
  och ska bygga på officiella informationskällor
  . De gemensamma indikatorerna inbegriper |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Förverkligandet av de mål som anges i artiklarna 5 och 6.1 ska utvärderas på grundval av gemensamma indikatorer för output, resultat och effekt. De gemensamma indikatorerna inbegriper

Förverkligandet av de mål som anges i artiklarna 5 och 6.1 ska utvärderas på grundval av gemensamma indikatorer för output, resultat och effekt
  och ska bygga på officiella informationskällor
  . De gemensamma indikatorerna inbegriper

och ska bygga på officiella informationskällor

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – led b

Artikel 7 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | resultatindikatorer som rör de särskilda målen och används för kvantifierade delmål och mål i förhållande till de särskilda målen i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken samt för att bedöma de framsteg som gjorts för att nå målen; de indikatorer som rör miljö- och klimatspecifika mål får omfatta interventioner som
  ingår i
  de
  relevanta nationella planeringsinstrument för miljön och klimatet
  som härrör ur unionsrätten och som förtecknas i bilaga XI, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

resultatindikatorer som rör de särskilda målen och används för kvantifierade delmål och mål i förhållande till de särskilda målen i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken samt för att bedöma de framsteg som gjorts för att nå målen; de indikatorer som rör miljö- och klimatspecifika mål får omfatta interventioner som
  ingår i
  de
  relevanta nationella planeringsinstrument för miljön och klimatet
  som härrör ur unionsrätten och som förtecknas i bilaga XI,

ingår i

relevanta nationella planeringsinstrument för miljön och klimatet

| (b) | resultatindikatorer som rör de särskilda målen och används för kvantifierade delmål och mål i förhållande till de särskilda målen i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken samt för att bedöma de framsteg som gjorts för att nå målen; de indikatorer som rör miljö- och klimatspecifika mål får omfatta interventioner som
  bidrar till
  de
  åtaganden
  som härrör ur unionsrätten och som förtecknas i bilaga XI, |
| --- | --- |

(b)

resultatindikatorer som rör de särskilda målen och används för kvantifierade delmål och mål i förhållande till de särskilda målen i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken samt för att bedöma de framsteg som gjorts för att nå målen; de indikatorer som rör miljö- och klimatspecifika mål får omfatta interventioner som
  bidrar till
  de
  åtaganden
  som härrör ur unionsrätten och som förtecknas i bilaga XI,

bidrar till

åtaganden

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – led c

Artikel 7 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | effektindikatorer som rör målen i artiklarna 5 och 6.1 och används i samband med de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  och
  den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

effektindikatorer som rör målen i artiklarna 5 och 6.1 och används i samband med de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  och
  den gemensamma jordbrukspolitiken.

och

| (c) | effektindikatorer som rör målen i artiklarna 5 och 6.1 och
  som
  används i samband med de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , med beaktande av externa faktorer utanför
  den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(c)

effektindikatorer som rör målen i artiklarna 5 och 6.1 och
  som
  används i samband med de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , med beaktande av externa faktorer utanför
  den gemensamma jordbrukspolitiken.

som

, med beaktande av externa faktorer utanför

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna får göra en mer detaljerad uppdelning av de outputindikatorer och resultatindikatorer som fastställs i bilaga I med avseende på särskilda nationella och regionala inslag i sina strategiska planer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna får göra en mer detaljerad uppdelning av de outputindikatorer och resultatindikatorer som fastställs i bilaga I med avseende på särskilda nationella och regionala inslag i sina strategiska planer.

Medlemsstaterna får göra en mer detaljerad uppdelning av de outputindikatorer och resultatindikatorer som fastställs i bilaga I med avseende på särskilda nationella och regionala inslag i sina strategiska planer.

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att ändra bilaga I i syfte att anpassa de gemensamma indikatorerna
  för output, resultat och effekt
  för att beakta erfarenheterna av
  deras tillämpning eller för att vid behov lägga till nya indikatorer
  . | 2.   
  Kommissionen ska senast i slutet av det tredje tillämpningsåret för de strategiska planerna göra en fullständig bedömning av hur ändamålsenliga output-, resultat- och effektindikatorerna i bilaga I är. |
| | Kommissionen ska
  efter denna bedömning
  ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att ändra bilaga I i syfte att
  vid behov
  anpassa de gemensamma indikatorerna för att beakta erfarenheterna av
  genomförandet av politiken i denna förordning
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att ändra bilaga I i syfte att anpassa de gemensamma indikatorerna
  för output, resultat och effekt
  för att beakta erfarenheterna av
  deras tillämpning eller för att vid behov lägga till nya indikatorer
  .

2.   
  Kommissionen ska senast i slutet av det tredje tillämpningsåret för de strategiska planerna göra en fullständig bedömning av hur ändamålsenliga output-, resultat- och effektindikatorerna i bilaga I är.

Kommissionen ska
  efter denna bedömning
  ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att ändra bilaga I i syfte att
  vid behov
  anpassa de gemensamma indikatorerna för att beakta erfarenheterna av
  genomförandet av politiken i denna förordning
  .

efter denna bedömning

vid behov

genomförandet av politiken i denna förordning

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8

Artikel 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska uppnå målen i avdelning II genom att fastställa interventioner på grundval av de interventionstyper som anges i kapitlen II, III och IV i denna avdelning i enlighet med de gemensamma krav som anges i detta kapitel. | Medlemsstaterna
  , och i tillämpliga fall deras regioner,
  ska uppnå målen i avdelning II genom att fastställa interventioner på grundval av de interventionstyper som anges i kapitlen II, III och IV i denna avdelning i enlighet med de gemensamma krav som anges i detta kapitel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska uppnå målen i avdelning II genom att fastställa interventioner på grundval av de interventionstyper som anges i kapitlen II, III och IV i denna avdelning i enlighet med de gemensamma krav som anges i detta kapitel.

Medlemsstaterna
  , och i tillämpliga fall deras regioner,
  ska uppnå målen i avdelning II genom att fastställa interventioner på grundval av de interventionstyper som anges i kapitlen II, III och IV i denna avdelning i enlighet med de gemensamma krav som anges i detta kapitel.

, och i tillämpliga fall deras regioner,

Ändring ar 122 och 1117cp1

Ändring ar 122 och 1117cp1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – stycke 1

Artikel 9 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska utforma interventionerna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de allmänna principerna i unionsrätten. | Medlemsstaterna ska
  , i tillämpliga fall i samarbete med sina regioner,
  utforma interventionerna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de allmänna principerna i unionsrätten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska utforma interventionerna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de allmänna principerna i unionsrätten.

Medlemsstaterna ska
  , i tillämpliga fall i samarbete med sina regioner,
  utforma interventionerna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och de allmänna principerna i unionsrätten.

, i tillämpliga fall i samarbete med sina regioner,

Ändring 1104

Ändring 1104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – stycke 1a (nytt)

Artikel 9 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna ska, i tillämpliga fall i samarbete med sina regioner, när de utarbetar de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ta hänsyn till de särskilda principer som fastställs i artikel 39 i EUF-fördraget, dvs. jordbruksverksamhetens särskilda karaktär, som är en följd av jordbrukets sociala struktur och strukturella och naturbetingade skillnader mellan de olika jordbruksregionerna, nödvändigheten av att gradvis genomföra lämpliga anpassningsåtgärder och det faktum att jordbruket i medlemsstaterna utgör en sektor som är nära förbunden med ekonomin i dess helhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska, i tillämpliga fall i samarbete med sina regioner, när de utarbetar de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ta hänsyn till de särskilda principer som fastställs i artikel 39 i EUF-fördraget, dvs. jordbruksverksamhetens särskilda karaktär, som är en följd av jordbrukets sociala struktur och strukturella och naturbetingade skillnader mellan de olika jordbruksregionerna, nödvändigheten av att gradvis genomföra lämpliga anpassningsåtgärder och det faktum att jordbruket i medlemsstaterna utgör en sektor som är nära förbunden med ekonomin i dess helhet.

Medlemsstaterna ska, i tillämpliga fall i samarbete med sina regioner, när de utarbetar de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ta hänsyn till de särskilda principer som fastställs i artikel 39 i EUF-fördraget, dvs. jordbruksverksamhetens särskilda karaktär, som är en följd av jordbrukets sociala struktur och strukturella och naturbetingade skillnader mellan de olika jordbruksregionerna, nödvändigheten av att gradvis genomföra lämpliga anpassningsåtgärder och det faktum att jordbruket i medlemsstaterna utgör en sektor som är nära förbunden med ekonomin i dess helhet.

Ändringar 123 och 1117cp2

Ändringar 123 och 1117cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – stycke 2

Artikel 9 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska säkerställa att interventionerna fastställs på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier,
  att de är förenliga med den inre marknaden och att de inte snedvrider konkurrensen
  . | Medlemsstaterna ska
  , i tillämpliga fall i samarbete med sina regioner,
  säkerställa att interventionerna fastställs på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier,
  och inte utgör ett hinder för en välfungerande inre marknad
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa att interventionerna fastställs på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier,
  att de är förenliga med den inre marknaden och att de inte snedvrider konkurrensen
  .

att de är förenliga med den inre marknaden och att de inte snedvrider konkurrensen

Medlemsstaterna ska
  , i tillämpliga fall i samarbete med sina regioner,
  säkerställa att interventionerna fastställs på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier,
  och inte utgör ett hinder för en välfungerande inre marknad
  .

, i tillämpliga fall i samarbete med sina regioner,

och inte utgör ett hinder för en välfungerande inre marknad

Ändring 1117cp3

Ändring 1117cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – stycke 2a (nytt)

Artikel 9 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | I fråga om juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa den minskning som avses i artikel 15 och de stöd som avses i artiklarna 26, 27, 29, 66, 67 och 68 enligt definitionerna i sina strategiska planer för den gemensamma jordbrukspolitiken på dessa juridiska personer eller grupper, i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna kan ta på sig rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda aktiva jordbrukare som har ställning som driftsledare, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, förutsatt att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstrukturer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I fråga om juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa den minskning som avses i artikel 15 och de stöd som avses i artiklarna 26, 27, 29, 66, 67 och 68 enligt definitionerna i sina strategiska planer för den gemensamma jordbrukspolitiken på dessa juridiska personer eller grupper, i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna kan ta på sig rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda aktiva jordbrukare som har ställning som driftsledare, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, förutsatt att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstrukturer.

I fråga om juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa den minskning som avses i artikel 15 och de stöd som avses i artiklarna 26, 27, 29, 66, 67 och 68 enligt definitionerna i sina strategiska planer för den gemensamma jordbrukspolitiken på dessa juridiska personer eller grupper, i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna kan ta på sig rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda aktiva jordbrukare som har ställning som driftsledare, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, förutsatt att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstrukturer.

Ändringar 124 och 1117cp4

Ändringar 124 och 1117cp4

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – stycke 3

Artikel 9 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska upprätta det regelverk som styr beviljandet av unionsstöd till stödmottagare på grundval av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och i enlighet med de principer och krav som fastställs i denna förordning och förordning (EU)
  [HZR]
  . | Medlemsstaterna ska
  , i tillämpliga fall tillsammans med sina regioner,
  upprätta det regelverk som styr beviljandet av unionsstöd till stödmottagare på grundval av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och i enlighet med de principer och krav som fastställs i denna förordning och förordning (EU)
  [den övergripande förordningen]
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska upprätta det regelverk som styr beviljandet av unionsstöd till stödmottagare på grundval av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och i enlighet med de principer och krav som fastställs i denna förordning och förordning (EU)
  [HZR]
  .

[HZR]

Medlemsstaterna ska
  , i tillämpliga fall tillsammans med sina regioner,
  upprätta det regelverk som styr beviljandet av unionsstöd till stödmottagare på grundval av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och i enlighet med de principer och krav som fastställs i denna förordning och förordning (EU)
  [den övergripande förordningen]
  .

, i tillämpliga fall tillsammans med sina regioner,

[den övergripande förordningen]

Ändringar 731 och 807

Ändringar 731 och 807

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9a (ny)

Artikel 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a




  Hållbar utveckling




  Målen för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska eftersträvas i linje med principen om hållbar utveckling och med syftet att bevara, skydda och förbättra miljön enligt artiklarna 11 och 191.1 i EUF-fördraget, med beaktande av principen om att förorenaren betalar. Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa att miljöskyddskrav, resurseffektivitet, begränsning av och anpassning till klimatförändringar, biologisk mångfald, katastrofresiliens samt riskminskning och riskförebyggande främjas vid utarbetandet och genomförandet av särskilda mål för den gemensamma jordbrukspolitiken. Interventioner ska planeras och genomföras i enlighet med principen om en konsekvent politik för utveckling enligt artikel 208 i EUF-fördraget. Denna strategiska konsekvens ska kontrolleras av kommissionen i linje med det förfarande som beskrivs i kapitel III i avdelning V. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9a

Hållbar utveckling

Målen för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska eftersträvas i linje med principen om hållbar utveckling och med syftet att bevara, skydda och förbättra miljön enligt artiklarna 11 och 191.1 i EUF-fördraget, med beaktande av principen om att förorenaren betalar. Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa att miljöskyddskrav, resurseffektivitet, begränsning av och anpassning till klimatförändringar, biologisk mångfald, katastrofresiliens samt riskminskning och riskförebyggande främjas vid utarbetandet och genomförandet av särskilda mål för den gemensamma jordbrukspolitiken. Interventioner ska planeras och genomföras i enlighet med principen om en konsekvent politik för utveckling enligt artikel 208 i EUF-fördraget. Denna strategiska konsekvens ska kontrolleras av kommissionen i linje med det förfarande som beskrivs i kapitel III i avdelning V.

Ändring 808

Ändring 808

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9b (ny)

Artikel 9b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 9b




  Överensstämmelse med Parisavtalet




  Målen för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska eftersträvas i enlighet med Parisavtalet och i syfte att nå de övergripande mål som anges i avtalet och de åtaganden som beskrivs i unionens och medlemsstaternas nationellt fastställda bidrag.




  Kommissionen ska innan den godkänner strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken säkerställa att de samlade målen och åtgärderna i alla de strategiska planerna tillsammans gör det möjligt att uppnå de klimatmål som avses i denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9b

Överensstämmelse med Parisavtalet

Målen för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska eftersträvas i enlighet med Parisavtalet och i syfte att nå de övergripande mål som anges i avtalet och de åtaganden som beskrivs i unionens och medlemsstaternas nationellt fastställda bidrag.

Kommissionen ska innan den godkänner strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken säkerställa att de samlade målen och åtgärderna i alla de strategiska planerna tillsammans gör det möjligt att uppnå de klimatmål som avses i denna artikel.

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9c (ny)

Artikel 9c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 9c




  Integrering av ett jämställdhetsperspektiv




  Medlemsstaterna ska säkerställa att ett jämställdhetsperspektiv integreras i hela utarbetandet, genomförandet och utvärderingen av deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken, i syfte att främja jämställdhet och bekämpa könsdiskriminering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9c

Integrering av ett jämställdhetsperspektiv

Medlemsstaterna ska säkerställa att ett jämställdhetsperspektiv integreras i hela utarbetandet, genomförandet och utvärderingen av deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken, i syfte att främja jämställdhet och bekämpa könsdiskriminering.

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt - 1 (ny)

Artikel 10 – punkt - 1 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Kommissionen ska säkerställa att medlemsstaternas strategiska planer är förenliga med åtagandena inom Världshandelsorganisationen (WTO). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

-1.
     
  Kommissionen ska säkerställa att medlemsstaternas strategiska planer är förenliga med åtagandena inom Världshandelsorganisationen (WTO).

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska säkerställa att
  de interventioner som grundas på de interventionstyper som förtecknas i bilaga II till denna förordning, inbegripet definitionerna i artikel 3 och definitionerna som ska formuleras i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken i artikel 4,
  följer
  bestämmelserna i punkt 1 i bilaga 2 till WTO:s jordbruksavtal. | De interventioner som grundas på de interventionstyper som förtecknas i bilaga II till denna förordning, inbegripet definitionerna i artikel 3 och definitionerna som ska formuleras i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken i artikel 4,
  ska följa
  bestämmelserna i punkt 1 i bilaga 2 till WTO:s jordbruksavtal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa att
  de interventioner som grundas på de interventionstyper som förtecknas i bilaga II till denna förordning, inbegripet definitionerna i artikel 3 och definitionerna som ska formuleras i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken i artikel 4,
  följer
  bestämmelserna i punkt 1 i bilaga 2 till WTO:s jordbruksavtal.

Medlemsstaterna ska säkerställa att

följer

De interventioner som grundas på de interventionstyper som förtecknas i bilaga II till denna förordning, inbegripet definitionerna i artikel 3 och definitionerna som ska formuleras i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken i artikel 4,
  ska följa
  bestämmelserna i punkt 1 i bilaga 2 till WTO:s jordbruksavtal.

ska följa

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 2

Artikel 10 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de interventioner som grundas på det grödspecifika stöd för bomull som anges i kapitel II avsnitt 3 underavsnitt 2 i denna avdelning följer bestämmelserna i artikel 6.5 i WTO:s jordbruksavtal. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de interventioner som grundas på det grödspecifika stöd för bomull som anges i kapitel II avsnitt 3 underavsnitt 2 i denna avdelning följer bestämmelserna i artikel 6.5 i WTO:s jordbruksavtal.

utgår

utgår

Ändring 809

Ändring 809

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10a (ny)

Artikel 10a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 10a |
| | Den gemensamma jordbrukspolitikens globala dimension |
| | 1.
     
  I enlighet med artikel 208 i EUF-fördraget ska unionen och medlemsstaterna säkerställa att målen för utvecklingssamarbetet beaktas i alla interventioner inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, och att rätten till livsmedel och rätten till utveckling respekteras. |
| | 2.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken i så stor utsträckning som möjligt bidrar till att målen i såväl Parisavtalet som i 2030-agendan för hållbar utveckling, framför allt mål 2, 10, 12 och 13, uppnås i tid. Interventioner inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska därför |
| | (i) | bidra till att utveckla ett diversifierat och hållbart jordbruk och motståndskraftiga agroekologiska metoder, både i unionen och i partnerländer, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 10a

Artikel 10a

Den gemensamma jordbrukspolitikens globala dimension

Den gemensamma jordbrukspolitikens globala dimension

1.
     
  I enlighet med artikel 208 i EUF-fördraget ska unionen och medlemsstaterna säkerställa att målen för utvecklingssamarbetet beaktas i alla interventioner inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, och att rätten till livsmedel och rätten till utveckling respekteras.

2.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken i så stor utsträckning som möjligt bidrar till att målen i såväl Parisavtalet som i 2030-agendan för hållbar utveckling, framför allt mål 2, 10, 12 och 13, uppnås i tid. Interventioner inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska därför

(i)

(i)

bidra till att utveckla ett diversifierat och hållbart jordbruk och motståndskraftiga agroekologiska metoder, både i unionen och i partnerländer,

bidra till att utveckla ett diversifierat och hållbart jordbruk och motståndskraftiga agroekologiska metoder, både i unionen och i partnerländer,

| (ii) | bidra till att bevara den genetiska mångfalden hos utsäde, odlade växter, produktionsdjur och domesticerade djur och deras besläktade vilda arter i unionen och i partnerländer, |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

bidra till att bevara den genetiska mångfalden hos utsäde, odlade växter, produktionsdjur och domesticerade djur och deras besläktade vilda arter i unionen och i partnerländer,

bidra till att bevara den genetiska mångfalden hos utsäde, odlade växter, produktionsdjur och domesticerade djur och deras besläktade vilda arter i unionen och i partnerländer,

| (iii) | fullständigt integrera åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar, |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

fullständigt integrera åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar,

fullständigt integrera åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringar,

3.
     
  Den gemensamma jordbrukspolitikens överensstämmelse med en konsekvent politik för utveckling ska bedömas regelbundet, bland annat med hjälp av uppgifter från den övervakningsmekanism som fastställs i artikel 119a. Kommissionen ska rapportera till rådet och Europaparlamentet om resultaten av bedömningen och unionens politiska respons.

Ändring 1151cp1

Ändring 1151cp1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – inledningen

Artikel 11 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken inbegripa ett system med villkor, enligt vilket
  administrativa sanktioner ska åläggas
  stödmottagare som tar emot direktstöd enligt kapitel II i denna avdelning eller årliga bidrag enligt artiklarna 65, 66 och 67 och som inte uppfyller de föreskrivna verksamhetskraven enligt unionsrätten och de normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga III, med avseende på följande specifika områden: | 1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken inbegripa ett system med villkor, enligt vilket stödmottagare som tar emot direktstöd enligt kapitel II i denna avdelning eller årliga bidrag enligt artiklarna 65, 66 och 67
  ska åläggas administrativa sanktioner om de
  inte uppfyller de föreskrivna verksamhetskraven enligt unionsrätten och de normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga III, med avseende på följande specifika områden: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken inbegripa ett system med villkor, enligt vilket
  administrativa sanktioner ska åläggas
  stödmottagare som tar emot direktstöd enligt kapitel II i denna avdelning eller årliga bidrag enligt artiklarna 65, 66 och 67 och som inte uppfyller de föreskrivna verksamhetskraven enligt unionsrätten och de normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga III, med avseende på följande specifika områden:

1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken inbegripa ett system med villkor, enligt vilket stödmottagare som tar emot direktstöd enligt kapitel II i denna avdelning eller årliga bidrag enligt artiklarna 65, 66 och 67
  ska åläggas administrativa sanktioner om de
  inte uppfyller de föreskrivna verksamhetskraven enligt unionsrätten och de normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga III, med avseende på följande specifika områden:

Ändringar 810cp2, 887 och 1151cp2

Ändringar 810cp2, 887 och 1151cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – led a

Artikel 11 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Klimatet och miljön. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Klimatet och miljön.

| (a) | Klimatet och miljön
  , däribland vatten, luft, jord, biologisk mångfald och ekosystemtjänster
  . |
| --- | --- |

(a)

Klimatet och miljön
  , däribland vatten, luft, jord, biologisk mångfald och ekosystemtjänster
  .

, däribland vatten, luft, jord, biologisk mångfald och ekosystemtjänster

Ändring 1151cp3

Ändring 1151cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2

Artikel 11 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Reglerna för
  de
  administrativa sanktioner som ska ingå i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska följa de krav som anges i avdelning IV kapitel IV i förordning (EU) [HZR]. | 2.   Reglerna för
  ett verksamt och proportionellt system med
  administrativa sanktioner som ska ingå i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska följa de krav som anges i avdelning IV kapitel IV i förordning (EU) [HZR]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Reglerna för
  de
  administrativa sanktioner som ska ingå i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska följa de krav som anges i avdelning IV kapitel IV i förordning (EU) [HZR].

2.   Reglerna för
  ett verksamt och proportionellt system med
  administrativa sanktioner som ska ingå i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska följa de krav som anges i avdelning IV kapitel IV i förordning (EU) [HZR].

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2a (ny)

Artikel 11 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på en komplettering av denna förordning när det gäller tillfälliga undantag från reglerna om villkorlighet vid sjukdomsepidemier, ogynnsamma väderförhållanden, naturkatastrofer och andra katastrofer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på en komplettering av denna förordning när det gäller tillfälliga undantag från reglerna om villkorlighet vid sjukdomsepidemier, ogynnsamma väderförhållanden, naturkatastrofer och andra katastrofer.

Ändring 732

Ändring 732

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11a (ny)

Artikel 11a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a




  Principen om och omfattningen av de sociala villkoren





  1.
     
  Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken inbegripa ett villkorssystem enligt vilket stödmottagare som får direktstöd enligt kapitlen II och III i denna avdelning eller årliga bidrag enligt artiklarna 65, 66 och 67 ska vara föremål för en administrativ sanktion om de inte uppfyller de tillämpliga arbets- och anställningsvillkor och/eller arbetsgivarskyldigheter som följer av alla relevanta kollektivavtal och social- och arbetsmarknadslagstiftning på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå.






  2.
     
  Reglerna för ett verksamt och proportionellt system med administrativa sanktioner som ska ingå i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska uppfylla de krav som anges i avdelning IV kapitel IV i förordning (EU) [HZR]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 11a

Principen om och omfattningen av de sociala villkoren

1.
     
  Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken inbegripa ett villkorssystem enligt vilket stödmottagare som får direktstöd enligt kapitlen II och III i denna avdelning eller årliga bidrag enligt artiklarna 65, 66 och 67 ska vara föremål för en administrativ sanktion om de inte uppfyller de tillämpliga arbets- och anställningsvillkor och/eller arbetsgivarskyldigheter som följer av alla relevanta kollektivavtal och social- och arbetsmarknadslagstiftning på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå.

2.
     
  Reglerna för ett verksamt och proportionellt system med administrativa sanktioner som ska ingå i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska uppfylla de krav som anges i avdelning IV kapitel IV i förordning (EU) [HZR].

Ändring 1128

Ändring 1128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12

Artikel 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 12 | Artikel 12 |
| Medlemsstaternas skyldigheter med avseende på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden | Medlemsstaternas skyldigheter med avseende på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att all jordbruksareal, inbegripet mark som inte längre används för produktion, hålls i enlighet med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Medlemsstaterna ska på nationell eller regional nivå fastställa miniminormer för stödmottagare med avseende på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i linje med det huvudsakliga målet med de normer som anges i bilaga III, med beaktande av särskilda förhållanden i de områden som berörs, däribland jordmån, klimatförhållanden och befintliga jordbrukssystem, markanvändning, växelbruk, jordbruksmetoder och jordbrukets struktur. | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att all jordbruksareal, inbegripet mark som inte längre används för produktion, hålls i enlighet med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Medlemsstaterna ska
  , i samråd med alla relevanta berörda parter
  på nationell eller
  , om så är lämpligt, på
  regional nivå, fastställa miniminormer för stödmottagare med avseende på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i linje med det huvudsakliga målet med de normer som anges i bilaga III, med beaktande av särskilda förhållanden i de områden som berörs, däribland jordmån, klimatförhållanden och befintliga jordbrukssystem, markanvändning, växelbruk, jordbruksmetoder och jordbrukets struktur
  , och på det sättet säkerställa att marken bidrar till de särskilda målen i artikel 6.1 d, e och f
  . |
| 2.   När det gäller de huvudsakliga mål som anges i bilaga III får medlemsstaterna föreskriva ytterligare normer utöver dem som fastställs i den bilagan som är inriktade mot samma huvudsakliga mål. Medlemsstaterna
  får
  inte definiera miniminormer för andra huvudsakliga mål än de huvudsakliga mål som anges i bilaga III. | 2.   
  För att värna den gemensamma jordbrukspolitikens enhetlighet och säkerställa lika villkor
  när det gäller de huvudsakliga mål som anges i bilaga III får medlemsstaterna
  inte
  föreskriva ytterligare normer utöver dem som fastställs i den bilagan som är inriktade mot samma huvudsakliga mål
  , inom villkorsordningen
  .
  Dessutom får
  medlemsstaterna inte definiera miniminormer för andra huvudsakliga mål än de huvudsakliga mål som anges i bilaga III. |
| | Medlemsstaterna ska förse de berörda stödmottagarna med en förteckning över vilka krav och normer som ska tillämpas på gårdsnivå, om så är lämpligt i elektronisk form, samt tydlig och exakt information om dessa. |
| | 2a.
     
  De jordbrukare som uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848

   (1a)

  om ekologiskt jordbruk ska därigenom automatiskt anses uppfylla norm 8 för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i bilaga III till den här förordningen. |
| | 2b.
     
  Unionens yttersta randområden, enligt definitionen i artikel 349 i EUF-fördraget och de mindre Egeiska öarna enligt definitionen i artikel 1.2 i förordning (EU) nr 229/2013, ska undantas från kraven enligt normerna 1, 2, 8 och 9 för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i bilaga III till denna förordning. |
| | 2c.
     
  De jordbrukare som deltar i frivilliga system för klimatet och miljön i enlighet med artikel 28 och tillämpar jordbruksmetoder som är likvärdiga med normerna 1, 8, 9 eller 10 för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, ska automatiskt anses uppfylla motsvarande normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i bilaga III till den här förordningen, förutsatt att dessa system är gynnsammare för klimatet och miljön än de ovannämnda normerna 1, 8, 9 eller 10. Metoder av detta slag ska bedömas i enlighet med avdelning V i denna förordning. |
| 3.
     
  Medlemsstaterna ska upprätta ett system för tillhandahållande av det verktyg för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk som avses i bilaga III, tillsammans med de minimikrav på ingående delar och funktioner som fastställs i bilagan, till de stödmottagare som ska använda verktyget. | |
| Kommissionen får stödja medlemsstaterna när det gäller utformningen av detta verktyg och med kraven på tjänster för datalagring och databearbetning. | |
| 4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med regler
  om god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, bland annat genom att fastställa delarna
  i det system för andelen permanent gräsmark, referensår och omställningsgrad enligt norm 1 som avses i bilaga III
  samt formatet och minimikraven på ingående delar och funktioner i verktyget för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk
  . | 4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med regler
  med avseende på ytterligare delar
  i det system för andelen permanent gräsmark, referensår och omställningsgrad enligt norm 1 som avses i bilaga III. |
| |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 12

Artikel 12

Medlemsstaternas skyldigheter med avseende på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden

Medlemsstaternas skyldigheter med avseende på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att all jordbruksareal, inbegripet mark som inte längre används för produktion, hålls i enlighet med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Medlemsstaterna ska på nationell eller regional nivå fastställa miniminormer för stödmottagare med avseende på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i linje med det huvudsakliga målet med de normer som anges i bilaga III, med beaktande av särskilda förhållanden i de områden som berörs, däribland jordmån, klimatförhållanden och befintliga jordbrukssystem, markanvändning, växelbruk, jordbruksmetoder och jordbrukets struktur.

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att all jordbruksareal, inbegripet mark som inte längre används för produktion, hålls i enlighet med god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Medlemsstaterna ska
  , i samråd med alla relevanta berörda parter
  på nationell eller
  , om så är lämpligt, på
  regional nivå, fastställa miniminormer för stödmottagare med avseende på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i linje med det huvudsakliga målet med de normer som anges i bilaga III, med beaktande av särskilda förhållanden i de områden som berörs, däribland jordmån, klimatförhållanden och befintliga jordbrukssystem, markanvändning, växelbruk, jordbruksmetoder och jordbrukets struktur
  , och på det sättet säkerställa att marken bidrar till de särskilda målen i artikel 6.1 d, e och f
  .

2.   När det gäller de huvudsakliga mål som anges i bilaga III får medlemsstaterna föreskriva ytterligare normer utöver dem som fastställs i den bilagan som är inriktade mot samma huvudsakliga mål. Medlemsstaterna
  får
  inte definiera miniminormer för andra huvudsakliga mål än de huvudsakliga mål som anges i bilaga III.

2.   
  För att värna den gemensamma jordbrukspolitikens enhetlighet och säkerställa lika villkor
  när det gäller de huvudsakliga mål som anges i bilaga III får medlemsstaterna
  inte
  föreskriva ytterligare normer utöver dem som fastställs i den bilagan som är inriktade mot samma huvudsakliga mål
  , inom villkorsordningen
  .
  Dessutom får
  medlemsstaterna inte definiera miniminormer för andra huvudsakliga mål än de huvudsakliga mål som anges i bilaga III.

Medlemsstaterna ska förse de berörda stödmottagarna med en förteckning över vilka krav och normer som ska tillämpas på gårdsnivå, om så är lämpligt i elektronisk form, samt tydlig och exakt information om dessa.

Medlemsstaterna ska förse de berörda stödmottagarna med en förteckning över vilka krav och normer som ska tillämpas på gårdsnivå, om så är lämpligt i elektronisk form, samt tydlig och exakt information om dessa.

2a.
     
  De jordbrukare som uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848

   (1a)

  om ekologiskt jordbruk ska därigenom automatiskt anses uppfylla norm 8 för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i bilaga III till den här förordningen.

2b.
     
  Unionens yttersta randområden, enligt definitionen i artikel 349 i EUF-fördraget och de mindre Egeiska öarna enligt definitionen i artikel 1.2 i förordning (EU) nr 229/2013, ska undantas från kraven enligt normerna 1, 2, 8 och 9 för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i bilaga III till denna förordning.

2c.
     
  De jordbrukare som deltar i frivilliga system för klimatet och miljön i enlighet med artikel 28 och tillämpar jordbruksmetoder som är likvärdiga med normerna 1, 8, 9 eller 10 för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, ska automatiskt anses uppfylla motsvarande normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden i bilaga III till den här förordningen, förutsatt att dessa system är gynnsammare för klimatet och miljön än de ovannämnda normerna 1, 8, 9 eller 10. Metoder av detta slag ska bedömas i enlighet med avdelning V i denna förordning.

3.
     
  Medlemsstaterna ska upprätta ett system för tillhandahållande av det verktyg för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk som avses i bilaga III, tillsammans med de minimikrav på ingående delar och funktioner som fastställs i bilagan, till de stödmottagare som ska använda verktyget.

Kommissionen får stödja medlemsstaterna när det gäller utformningen av detta verktyg och med kraven på tjänster för datalagring och databearbetning.

Kommissionen får stödja medlemsstaterna när det gäller utformningen av detta verktyg och med kraven på tjänster för datalagring och databearbetning.

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med regler
  om god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden, bland annat genom att fastställa delarna
  i det system för andelen permanent gräsmark, referensår och omställningsgrad enligt norm 1 som avses i bilaga III
  samt formatet och minimikraven på ingående delar och funktioner i verktyget för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk
  .

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med regler
  med avseende på ytterligare delar
  i det system för andelen permanent gräsmark, referensår och omställningsgrad enligt norm 1 som avses i bilaga III.

Ändring 1129

Ändring 1129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13

Artikel 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 13 | Artikel 13 |
| Jordbruksrådgivning | Jordbruksrådgivning |
| 1.   Medlemsstaterna ska i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken inbegripa tjänster där jordbrukare och andra stödmottagare inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken kan få råd om förvaltning av mark och jordbruksföretag (nedan kallat jordbruksrådgivning). | 1.   Medlemsstaterna ska i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken inbegripa
  oberoende
  tjänster
  av god kvalitet
  där jordbrukare och andra stödmottagare inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken kan få råd om förvaltning av mark och jordbruksföretag (nedan kallat jordbruksrådgivning)
  , varvid tjänsterna om så är lämpligt ska bygga på system som eventuellt redan finns på medlemsstatsnivå
  .
  Medlemsstaterna ska avsätta en lämplig budget för att finansiera dessa tjänster, och en kort beskrivning av tjänsterna ska ingå i de nationella strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| | Medlemsstaterna ska avsätta minst 30 % av budgetanslagen med anknytning till denna artikel till rådgivningstjänster och tekniskt bistånd som bidrar till de mål som avses i artikel 6.1 d, e och f |
| 2.   Jordbruksrådgivningen ska omfatta den ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionen och tillhandahålla aktuella tekniska och vetenskapliga uppgifter som tagits fram genom forskning och innovation. De ska integreras i de sammanhängande tjänster med jordbruksrådgivare, forskare, jordbruksorganisationer och andra relevanta berörda parter som utgör kunskaps- och innovationssystemen inom jordbruket. | 2.   Jordbruksrådgivningen ska omfatta den ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionen och tillhandahålla aktuella tekniska och vetenskapliga uppgifter som tagits fram genom forskning och innovation
  , varvid hänsyn ska tas till traditionella jordbruksmetoder och traditionell jordbruksteknik
  . De ska integreras i de sammanhängande tjänster med
  jordbruksrådgivningsnätverk,
  jordbruksrådgivare, forskare, jordbruksorganisationer
  , kooperativ
  och andra relevanta berörda parter som utgör kunskaps- och innovationssystemen inom jordbruket. |
| 3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att jordbruksrådgivningen är opartisk och att rådgivarna inte har några intressekonflikter. | 3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att jordbruksrådgivningen är opartisk
  , anpassad till mångfalden av produktionsmedel och jordbruksföretag
  och att rådgivarna inte har några intressekonflikter. |
| | 3a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att jordbruksrådgivningstjänster är utrustade för att ge rådgivning om både produktion och tillhandahållande av kollektiva nyttigheter. |
| 4.   Jordbruksrådgivningen ska åtminstone omfatta | 4.   
  Den av medlemsstaten inrättade
  jordbruksrådgivningen ska åtminstone omfatta |
| a) | alla de krav, villkor och förvaltningsåtaganden som gäller jordbrukare och andra stödmottagare och som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet krav och normer under villkor, villkor för stödordningar samt information om finansieringsinstrument och affärsplaner som upprättats enligt den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 13

Artikel 13

Jordbruksrådgivning

Jordbruksrådgivning

1.   Medlemsstaterna ska i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken inbegripa tjänster där jordbrukare och andra stödmottagare inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken kan få råd om förvaltning av mark och jordbruksföretag (nedan kallat jordbruksrådgivning).

1.   Medlemsstaterna ska i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken inbegripa
  oberoende
  tjänster
  av god kvalitet
  där jordbrukare och andra stödmottagare inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken kan få råd om förvaltning av mark och jordbruksföretag (nedan kallat jordbruksrådgivning)
  , varvid tjänsterna om så är lämpligt ska bygga på system som eventuellt redan finns på medlemsstatsnivå
  .
  Medlemsstaterna ska avsätta en lämplig budget för att finansiera dessa tjänster, och en kort beskrivning av tjänsterna ska ingå i de nationella strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Medlemsstaterna ska avsätta minst 30 % av budgetanslagen med anknytning till denna artikel till rådgivningstjänster och tekniskt bistånd som bidrar till de mål som avses i artikel 6.1 d, e och f

Medlemsstaterna ska avsätta minst 30 % av budgetanslagen med anknytning till denna artikel till rådgivningstjänster och tekniskt bistånd som bidrar till de mål som avses i artikel 6.1 d, e och f

2.   Jordbruksrådgivningen ska omfatta den ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionen och tillhandahålla aktuella tekniska och vetenskapliga uppgifter som tagits fram genom forskning och innovation. De ska integreras i de sammanhängande tjänster med jordbruksrådgivare, forskare, jordbruksorganisationer och andra relevanta berörda parter som utgör kunskaps- och innovationssystemen inom jordbruket.

2.   Jordbruksrådgivningen ska omfatta den ekonomiska, miljömässiga och sociala dimensionen och tillhandahålla aktuella tekniska och vetenskapliga uppgifter som tagits fram genom forskning och innovation
  , varvid hänsyn ska tas till traditionella jordbruksmetoder och traditionell jordbruksteknik
  . De ska integreras i de sammanhängande tjänster med
  jordbruksrådgivningsnätverk,
  jordbruksrådgivare, forskare, jordbruksorganisationer
  , kooperativ
  och andra relevanta berörda parter som utgör kunskaps- och innovationssystemen inom jordbruket.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att jordbruksrådgivningen är opartisk och att rådgivarna inte har några intressekonflikter.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att jordbruksrådgivningen är opartisk
  , anpassad till mångfalden av produktionsmedel och jordbruksföretag
  och att rådgivarna inte har några intressekonflikter.

3a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att jordbruksrådgivningstjänster är utrustade för att ge rådgivning om både produktion och tillhandahållande av kollektiva nyttigheter.

4.   Jordbruksrådgivningen ska åtminstone omfatta

4.   
  Den av medlemsstaten inrättade
  jordbruksrådgivningen ska åtminstone omfatta

a)

alla de krav, villkor och förvaltningsåtaganden som gäller jordbrukare och andra stödmottagare och som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet krav och normer under villkor, villkor för stödordningar samt information om finansieringsinstrument och affärsplaner som upprättats enligt den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken,

| a) | alla de krav, villkor och förvaltningsåtaganden som gäller jordbrukare och andra stödmottagare och som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet krav och normer under villkor,
  miljösystem, miljöåtaganden, klimatåtaganden och andra förvaltningsåtaganden enligt artikel 65 och
  villkor för stödordningar samt information om finansieringsinstrument och affärsplaner som upprättats enligt den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, |
| --- | --- |

a)

alla de krav, villkor och förvaltningsåtaganden som gäller jordbrukare och andra stödmottagare och som fastställs i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet krav och normer under villkor,
  miljösystem, miljöåtaganden, klimatåtaganden och andra förvaltningsåtaganden enligt artikel 65 och
  villkor för stödordningar samt information om finansieringsinstrument och affärsplaner som upprättats enligt den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken,

miljösystem, miljöåtaganden, klimatåtaganden och andra förvaltningsåtaganden enligt artikel 65 och

| b) | de krav som definieras av medlemsstaterna för genomförandet av direktiv 2000/60/EG, direktiv 92/43/EEG, direktiv 2009/147/EG, direktiv 2008/50/EG, direktiv (EU) 2016/2284, förordning (EU) 2016/2031, förordning (EU) 2016/429, artikel 55 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (30) samt direktiv 2009/128/EG, |
| --- | --- |

b)

de krav som definieras av medlemsstaterna för genomförandet av direktiv 2000/60/EG, direktiv 92/43/EEG, direktiv 2009/147/EG, direktiv 2008/50/EG, direktiv (EU) 2016/2284, förordning (EU) 2016/2031, förordning (EU) 2016/429, artikel 55 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (30) samt direktiv 2009/128/EG,

30

| b) | de krav som definieras av medlemsstaterna för genomförandet av direktiv 2000/60/EG, direktiv 92/43/EEG, direktiv 2009/147/EG, direktiv 2008/50/EG, direktiv (EU) 2016/2284, förordning (EU) 2016/2031, förordning (EU) 2016/429, artikel 55 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (30) samt direktiv 2009/128/EG, |
| --- | --- |

b)

de krav som definieras av medlemsstaterna för genomförandet av direktiv 2000/60/EG, direktiv 92/43/EEG, direktiv 2009/147/EG, direktiv 2008/50/EG, direktiv (EU) 2016/2284, förordning (EU) 2016/2031, förordning (EU) 2016/429, artikel 55 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (30) samt direktiv 2009/128/EG,

30

| c) | jordbruksmetoder som förhindrar utvecklingen av antimikrobiell resistens i enlighet med meddelandet En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (31), |
| --- | --- |

c)

jordbruksmetoder som förhindrar utvecklingen av antimikrobiell resistens i enlighet med meddelandet En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (31),

31

| c) | jordbruksmetoder som förhindrar utvecklingen av antimikrobiell resistens i enlighet med meddelandet En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (31), |
| --- | --- |

c)

jordbruksmetoder som förhindrar utvecklingen av antimikrobiell resistens i enlighet med meddelandet En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (31),

31

| d) | riskhantering
  enligt artikel 70
  , |
| --- | --- |

d)

riskhantering
  enligt artikel 70
  ,

enligt artikel 70

| d) | riskförebyggande och
  riskhantering, |
| --- | --- |

d)

riskförebyggande och
  riskhantering,

riskförebyggande och

| e) | innovationsstöd, i synnerhet för utarbetande och genomförande av operativa grupprojekt inom det europeiska innovationspartnerskap för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket som avses i artikel 114, |
| --- | --- |

e)

innovationsstöd, i synnerhet för utarbetande och genomförande av operativa grupprojekt inom det europeiska innovationspartnerskap för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket som avses i artikel 114,

| e) | innovationsstöd, i synnerhet för utarbetande och genomförande av operativa grupprojekt inom det europeiska innovationspartnerskap för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket som avses i artikel 114, |
| --- | --- |

e)

innovationsstöd, i synnerhet för utarbetande och genomförande av operativa grupprojekt inom det europeiska innovationspartnerskap för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket som avses i artikel 114,

| f) | utveckling av digital teknik inom jordbruket och landsbygdsområden enligt artikel 102 b. |
| --- | --- |

f)

utveckling av digital teknik inom jordbruket och landsbygdsområden enligt artikel 102 b.

| f) | utveckling av digital teknik inom jordbruket och landsbygdsområden enligt artikel 102 b. |
| --- | --- |

f)

utveckling av digital teknik inom jordbruket och landsbygdsområden enligt artikel 102 b.

| fa) | teknik för att optimera produktionssystemens ekonomiska resultat, samt för förbättrad konkurrenskraft, marknadsorientering, korta leveranskedjor samt främjande av entreprenörskap, |
| --- | --- |

fa)

fa)

teknik för att optimera produktionssystemens ekonomiska resultat, samt för förbättrad konkurrenskraft, marknadsorientering, korta leveranskedjor samt främjande av entreprenörskap,

teknik för att optimera produktionssystemens ekonomiska resultat, samt för förbättrad konkurrenskraft, marknadsorientering, korta leveranskedjor samt främjande av entreprenörskap,

| fb) | särskild rådgivning för jordbrukare som etablerar sig för första gången, |
| --- | --- |

fb)

fb)

särskild rådgivning för jordbrukare som etablerar sig för första gången,

särskild rådgivning för jordbrukare som etablerar sig för första gången,

| fc) | säkerhetsnormer och psykosocial omsorg i jordbrukssamhällen, |
| --- | --- |

fc)

fc)

säkerhetsnormer och psykosocial omsorg i jordbrukssamhällen,

säkerhetsnormer och psykosocial omsorg i jordbrukssamhällen,

| fd) | hållbar hantering av näringsämnen, bland annat genom användning av verktyget för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk, |
| --- | --- |

fd)

fd)

hållbar hantering av näringsämnen, bland annat genom användning av verktyget för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk,

hållbar hantering av näringsämnen, bland annat genom användning av verktyget för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk,

| fe) | förbättring av agroekologiska metoder och teknik samt metoder och teknik för skogsjordbruk, både på jordbruks- och skogsmark, |
| --- | --- |

fe)

fe)

förbättring av agroekologiska metoder och teknik samt metoder och teknik för skogsjordbruk, både på jordbruks- och skogsmark,

förbättring av agroekologiska metoder och teknik samt metoder och teknik för skogsjordbruk, både på jordbruks- och skogsmark,

| ff) | koncentration på producentorganisationer och andra jordbrukargrupper, |
| --- | --- |

ff)

ff)

koncentration på producentorganisationer och andra jordbrukargrupper,

koncentration på producentorganisationer och andra jordbrukargrupper,

| fg) | bistånd till jordbrukare som vill ställa om sin produktion, i synnerhet på grund av ändrad efterfrågan bland konsumenterna, med rådgivning om den nya kompetens och utrustning som krävs, |
| --- | --- |

fg)

fg)

bistånd till jordbrukare som vill ställa om sin produktion, i synnerhet på grund av ändrad efterfrågan bland konsumenterna, med rådgivning om den nya kompetens och utrustning som krävs,

bistånd till jordbrukare som vill ställa om sin produktion, i synnerhet på grund av ändrad efterfrågan bland konsumenterna, med rådgivning om den nya kompetens och utrustning som krävs,

| fh) | rörlighet för jordbrukare och generationsväxlingstjänster, |
| --- | --- |

fh)

fh)

rörlighet för jordbrukare och generationsväxlingstjänster,

rörlighet för jordbrukare och generationsväxlingstjänster,

| fi) | alla jordbruksmetoder som gör det möjligt att minska användningen av gödselmedel och växtskyddsmedel genom att främja naturliga metoder för att förbättra markbördigheten och bekämpa skadedjur, |
| --- | --- |

fi)

fi)

alla jordbruksmetoder som gör det möjligt att minska användningen av gödselmedel och växtskyddsmedel genom att främja naturliga metoder för att förbättra markbördigheten och bekämpa skadedjur,

| fj) | ökad motståndskraft och anpassning till klimatförändringar. samt |
| --- | --- |

fj)

fj)

ökad motståndskraft och anpassning till klimatförändringar. samt

| fk) | bättre djurskydd. |
| --- | --- |

fk)

fk)

bättre djurskydd.

4a.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av nationell rätt eller andra relevanta bestämmelser i unionsrätten får personer och enheter med ansvar för rådgivningstjänster inte till någon annan person än den jordbrukare eller stödmottagare som får rådgivning lämna personliga uppgifter eller företagsuppgifter som rör den berörda jordbrukaren eller stödmottagaren, som har förvärvats inom ramen för deras rådgivningsuppdrag, med undantag för överträdelser som obligatoriskt måste anmälas till offentliga myndigheter enligt nationell rätt eller unionsrätten.

4b.
     
  Medlemsstaterna ska även genom ett lämpligt offentligt förfarande säkerställa att rådgivare som arbetar inom systemet för jordbruksrådgivning har lämpliga kvalifikationer och får regelbunden utbildning.

Ändring 811

Ändring 811

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Avdelning III – Kapitel I – Avsnitt 3a (nytt)

Avdelning III – Kapitel I – Avsnitt 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Avdelning 3a




  Ekologiskt jordbruk




  Artikel 13a




  Ekologiskt jordbruk




  Ekologiskt jordbruk, så som det definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848, är ett certifierat jordbrukssystem som kan bidra till många särskilda mål i den gemensamma jordbrukspolitiken såsom de fastställs i artikel 6.1 i den här förordningen. Mot bakgrund av fördelarna med ekologiskt jordbruk och även efterfrågan på ekologiska produkter, som ökar snabbare än produktionen, ska medlemsstaterna bedöma hur mycket stöd som behövs för jordbruksmark som förvaltas enligt ekologisk certifiering. Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken inkludera en analys av den ekologiska sektorns produktion, av den förväntade efterfrågan, och av dess potential att uppfylla målen i den gemensamma jordbrukspolitiken, och ska sätta upp mål för att såväl öka andelen ekologiskt förvaltad jordbruksmark som utveckla hela den ekologiska leveranskedjan. På basis av denna bedömning ska medlemsstaterna fastställa den lämpliga nivån på stöd till omställning till och bibehållande av ekologiskt jordbruk genom landsbygdsutvecklingsåtgärder enligt artikel 65 och ska säkerställa att budgetanslagen är i linje med den förväntade ökningen av ekologisk produktion. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Avdelning 3a

Avdelning 3a

Ekologiskt jordbruk

Ekologiskt jordbruk

Artikel 13a

Artikel 13a

Ekologiskt jordbruk

Ekologiskt jordbruk

Ekologiskt jordbruk, så som det definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848, är ett certifierat jordbrukssystem som kan bidra till många särskilda mål i den gemensamma jordbrukspolitiken såsom de fastställs i artikel 6.1 i den här förordningen. Mot bakgrund av fördelarna med ekologiskt jordbruk och även efterfrågan på ekologiska produkter, som ökar snabbare än produktionen, ska medlemsstaterna bedöma hur mycket stöd som behövs för jordbruksmark som förvaltas enligt ekologisk certifiering. Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken inkludera en analys av den ekologiska sektorns produktion, av den förväntade efterfrågan, och av dess potential att uppfylla målen i den gemensamma jordbrukspolitiken, och ska sätta upp mål för att såväl öka andelen ekologiskt förvaltad jordbruksmark som utveckla hela den ekologiska leveranskedjan. På basis av denna bedömning ska medlemsstaterna fastställa den lämpliga nivån på stöd till omställning till och bibehållande av ekologiskt jordbruk genom landsbygdsutvecklingsåtgärder enligt artikel 65 och ska säkerställa att budgetanslagen är i linje med den förväntade ökningen av ekologisk produktion.

Ekologiskt jordbruk, så som det definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848, är ett certifierat jordbrukssystem som kan bidra till många särskilda mål i den gemensamma jordbrukspolitiken såsom de fastställs i artikel 6.1 i den här förordningen. Mot bakgrund av fördelarna med ekologiskt jordbruk och även efterfrågan på ekologiska produkter, som ökar snabbare än produktionen, ska medlemsstaterna bedöma hur mycket stöd som behövs för jordbruksmark som förvaltas enligt ekologisk certifiering. Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken inkludera en analys av den ekologiska sektorns produktion, av den förväntade efterfrågan, och av dess potential att uppfylla målen i den gemensamma jordbrukspolitiken, och ska sätta upp mål för att såväl öka andelen ekologiskt förvaltad jordbruksmark som utveckla hela den ekologiska leveranskedjan. På basis av denna bedömning ska medlemsstaterna fastställa den lämpliga nivån på stöd till omställning till och bibehållande av ekologiskt jordbruk genom landsbygdsutvecklingsåtgärder enligt artikel 65 och ska säkerställa att budgetanslagen är i linje med den förväntade ökningen av ekologisk produktion.

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – led d

Artikel 14 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Systemen för klimatet och
  miljön
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Systemen för klimatet och
  miljön
  .

miljön

| (d) | Systemen för klimatet, miljön
  och djurskyddet
  . |
| --- | --- |

(d)

Systemen för klimatet, miljön
  och djurskyddet
  .

och djurskyddet

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – led da (nytt)

Artikel 14 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Systemen för att stärka konkurrenskraften. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Systemen för att stärka konkurrenskraften.

Systemen för att stärka konkurrenskraften.

Ändringar 163, 733cp2, 765, 897, 1118cp2, 1126cp2 och 1207cp2

Ändringar 163, 733cp2, 765, 897, 1118cp2, 1126cp2 och 1207cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2 – stycke 1 – inledningen

Artikel 15 – punkt 2 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Innan medlemsstaterna tillämpar punkt 1
  ska
  de, från det direktstöd som ska beviljas jordbrukaren enligt detta kapitel under ett visst kalenderår, dra av | Innan medlemsstaterna tillämpar punkt 1
  får
  de, från det direktstöd som ska beviljas jordbrukaren enligt detta kapitel under ett visst kalenderår, dra av |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Innan medlemsstaterna tillämpar punkt 1
  ska
  de, från det direktstöd som ska beviljas jordbrukaren enligt detta kapitel under ett visst kalenderår, dra av

ska

Innan medlemsstaterna tillämpar punkt 1
  får
  de, från det direktstöd som ska beviljas jordbrukaren enligt detta kapitel under ett visst kalenderår, dra av

får

Ändringar 164, 733cp3, 766, 1118cp3, 1126cp3 och 1207cp3

Ändringar 164, 733cp3, 766, 1118cp3, 1126cp3 och 1207cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2 – stycke 1 – led a

Artikel 15 – punkt 2 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | de löner som har koppling till jordbruksverksamhet och som redovisats av jordbrukaren, inbegripet skatter och sociala avgifter relaterade till anställning, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

de löner som har koppling till jordbruksverksamhet och som redovisats av jordbrukaren, inbegripet skatter och sociala avgifter relaterade till anställning, och

| (a) | 50 % av
  de löner som har koppling till jordbruksverksamhet och som redovisats av jordbrukaren, inbegripet skatter och sociala avgifter relaterade till anställning, och |
| --- | --- |

(a)

50 % av
  de löner som har koppling till jordbruksverksamhet och som redovisats av jordbrukaren, inbegripet skatter och sociala avgifter relaterade till anställning, och

50 % av

Ändringar 165, 733cp4, 899, 1118cp4, 1126cp4 och 1207cp4

Ändringar 165, 733cp4, 899, 1118cp4, 1126cp4 och 1207cp4

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2 – stycke 1 – led b

Artikel 15 – punkt 2 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | den motsvarande kostnad för avlönat och oavlönat arbete som har koppling till jordbruksverksamhet som har utförts av personer som arbetar på det berörda jordbruksföretaget och som inte erhåller lön, eller som erhåller en lön som är lägre än det belopp som vanligtvis betalas ut för de utförda tjänsterna, men som ersätts genom det ekonomiska resultatet från jordbruksverksamheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

(b)

den motsvarande kostnad för avlönat och oavlönat arbete som har koppling till jordbruksverksamhet som har utförts av personer som arbetar på det berörda jordbruksföretaget och som inte erhåller lön, eller som erhåller en lön som är lägre än det belopp som vanligtvis betalas ut för de utförda tjänsterna, men som ersätts genom det ekonomiska resultatet från jordbruksverksamheten.

den motsvarande kostnad för avlönat och oavlönat arbete som har koppling till jordbruksverksamhet som har utförts av personer som arbetar på det berörda jordbruksföretaget och som inte erhåller lön, eller som erhåller en lön som är lägre än det belopp som vanligtvis betalas ut för de utförda tjänsterna, men som ersätts genom det ekonomiska resultatet från jordbruksverksamheten.

utgår

utgår

Ändringar 166, 767, 900, 1118cp5 och 1126cp5

Ändringar 166, 767, 900, 1118cp5 och 1126cp5

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2 – stycke 1 – led ba (nytt)

Artikel 15 – punkt 2 – stycke 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | sådant direktstöd som avses i artiklarna 27 och 28. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

sådant direktstöd som avses i artiklarna 27 och 28.

sådant direktstöd som avses i artiklarna 27 och 28.

Ändring 167, 768, 1118cp6 och 1126cp6

Ändring 167, 768, 1118cp6 och 1126cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 15 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att beräkna de belopp som avses i 
  leden
  a 
  och b
  ska medlemsstaterna använda de genomsnittliga standardlöner som har koppling till jordbruksverksamhet på nationell eller regional nivå multiplicerade med det antal årsarbetsenheter som deklarerats av den berörda jordbrukaren. | För att beräkna de belopp som avses i 
  första stycket led
  a ska medlemsstaterna använda de
  verkliga lönekostnaderna eller de
  genomsnittliga standardlöner som har koppling till jordbruksverksamhet
  och därmed sammanhängande verksamhet
  på nationell eller regional nivå multiplicerade med det antal årsarbetsenheter som deklarerats av den berörda jordbrukaren.
  Medlemsstaterna får använda indikatorer för standardlönekostnader för olika typer av jordbruksföretag eller referensvärden för skapande av sysselsättning per typ av jordbruksföretag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För att beräkna de belopp som avses i 
  leden
  a 
  och b
  ska medlemsstaterna använda de genomsnittliga standardlöner som har koppling till jordbruksverksamhet på nationell eller regional nivå multiplicerade med det antal årsarbetsenheter som deklarerats av den berörda jordbrukaren.

leden

och b

För att beräkna de belopp som avses i 
  första stycket led
  a ska medlemsstaterna använda de
  verkliga lönekostnaderna eller de
  genomsnittliga standardlöner som har koppling till jordbruksverksamhet
  och därmed sammanhängande verksamhet
  på nationell eller regional nivå multiplicerade med det antal årsarbetsenheter som deklarerats av den berörda jordbrukaren.
  Medlemsstaterna får använda indikatorer för standardlönekostnader för olika typer av jordbruksföretag eller referensvärden för skapande av sysselsättning per typ av jordbruksföretag.

första stycket led

verkliga lönekostnaderna eller de

och därmed sammanhängande verksamhet

Medlemsstaterna får använda indikatorer för standardlönekostnader för olika typer av jordbruksföretag eller referensvärden för skapande av sysselsättning per typ av jordbruksföretag.

Ändringar 1096 och 1126cp7

Ändringar 1096 och 1126cp7

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2a (ny)

Artikel 15 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska samla in information om alla bidrag som mottagits från den gemensamma jordbrukspolitikens första och andra pelare och lägga ihop det totala belopp som en fysisk person erhåller antingen direkt i form av direktstöd eller indirekt som den faktiska betalningsmottagaren för juridiska personer som är mottagare av stöd från den gemensamma jordbrukspolitiken (direktstöd och stöd för landsbygdsutveckling). Kommissionen ska hålla följa upp i realtid och stoppa betalningar som överstiger ett belopp av |
| | a) | 500 000  EUR inom den första pelaren för direktstöd, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

2a.
     
  Kommissionen ska samla in information om alla bidrag som mottagits från den gemensamma jordbrukspolitikens första och andra pelare och lägga ihop det totala belopp som en fysisk person erhåller antingen direkt i form av direktstöd eller indirekt som den faktiska betalningsmottagaren för juridiska personer som är mottagare av stöd från den gemensamma jordbrukspolitiken (direktstöd och stöd för landsbygdsutveckling). Kommissionen ska hålla följa upp i realtid och stoppa betalningar som överstiger ett belopp av

a)

a)

500 000  EUR inom den första pelaren för direktstöd,

500 000  EUR inom den första pelaren för direktstöd,

| b) | 1 000 000  EUR för investeringar inom den andra pelaren. Kommissionen ska underrättas om taket överskrids. Kommissionen ska utvärdera från fall till fall om ett undantag kan beviljas i vederbörligen motiverade fall. Kommissionen ska utarbeta tydligt definierade och objektiva kriterier, som utan onödigt dröjsmål ska offentliggöras i form av riktlinjer till medlemsstaternas myndigheter. |
| --- | --- |

b)

b)

1 000 000  EUR för investeringar inom den andra pelaren. Kommissionen ska underrättas om taket överskrids. Kommissionen ska utvärdera från fall till fall om ett undantag kan beviljas i vederbörligen motiverade fall. Kommissionen ska utarbeta tydligt definierade och objektiva kriterier, som utan onödigt dröjsmål ska offentliggöras i form av riktlinjer till medlemsstaternas myndigheter.

1 000 000  EUR för investeringar inom den andra pelaren. Kommissionen ska underrättas om taket överskrids. Kommissionen ska utvärdera från fall till fall om ett undantag kan beviljas i vederbörligen motiverade fall. Kommissionen ska utarbeta tydligt definierade och objektiva kriterier, som utan onödigt dröjsmål ska offentliggöras i form av riktlinjer till medlemsstaternas myndigheter.

Betalningar till projekt som gynnar den breda befolkningen och som genomförs av regionala och lokala myndigheter, kommuner eller städer bör undantas från dessa tak.

Betalningar till projekt som gynnar den breda befolkningen och som genomförs av regionala och lokala myndigheter, kommuner eller städer bör undantas från dessa tak.

Kommissionen ska inrätta ett informations- och övervakningssystem i realtid genom en anpassning och utvidgning av Arachne-systemet eller andra lämpliga it-verktyg. Medlemsstaterna ska vara skyldiga att i realtid föra in alla relevanta uppgifter (såsom projektet, betalningar, juridiska personer, fysiska personer, faktiska betalningsmottagare osv.) i detta system som ett villkor för att erhålla medel inom ramen för denna förordning. Kommissionen ska använda detta informations- och övervakningssystem i realtid för att möjliggöra en exakt översikt över fördelningen och en rättvis allokering av unionsmedlen och för att ha möjlighet att spåra och slå samman de fördelade finansiella medlen.

Kommissionen ska inrätta ett informations- och övervakningssystem i realtid genom en anpassning och utvidgning av Arachne-systemet eller andra lämpliga it-verktyg. Medlemsstaterna ska vara skyldiga att i realtid föra in alla relevanta uppgifter (såsom projektet, betalningar, juridiska personer, fysiska personer, faktiska betalningsmottagare osv.) i detta system som ett villkor för att erhålla medel inom ramen för denna förordning. Kommissionen ska använda detta informations- och övervakningssystem i realtid för att möjliggöra en exakt översikt över fördelningen och en rättvis allokering av unionsmedlen och för att ha möjlighet att spåra och slå samman de fördelade finansiella medlen.

Ändringar 168, 733cp7, 769, 1118cp7, 1126cp8 och 1207cp7

Ändringar 168, 733cp7, 769, 1118cp7, 1126cp8 och 1207cp7

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 15 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det beräknade resultatet av minskningen av stöden ska
  användas till
  att
  bidra till finansieringen av
  det kompletterande omfördelningsinkomststödet för hållbarhet och därefter av de övriga interventioner som hör till frikopplat direktstöd. | Det beräknade resultatet av minskningen av stöden ska
  prioriteras för
  att
  finansiera
  det kompletterande omfördelningsinkomststödet för hållbarhet och därefter av de övriga interventioner som hör till frikopplat direktstöd. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det beräknade resultatet av minskningen av stöden ska
  användas till
  att
  bidra till finansieringen av
  det kompletterande omfördelningsinkomststödet för hållbarhet och därefter av de övriga interventioner som hör till frikopplat direktstöd.

användas till

bidra till finansieringen av

Det beräknade resultatet av minskningen av stöden ska
  prioriteras för
  att
  finansiera
  det kompletterande omfördelningsinkomststödet för hållbarhet och därefter av de övriga interventioner som hör till frikopplat direktstöd.

prioriteras för

finansiera

Ändringar 169, 733cp8, 770, 1118cp8, 1126cp9 och 1207cp8

Ändringar 169, 733cp8, 770, 1118cp8, 1126cp9 och 1207cp8

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 15 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna får också använda hela eller delar av resultatet till att finansiera interventionstyper inom ramen för Ejflu enligt kapitel IV genom en överföring. En sådan överföring till Ejflu ska ingå i finansieringstabellerna i den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken och får ses över
  2023
  i enlighet med artikel 90.
  Den ska inte omfattas av den maximigräns för överföringar av medel från EGFJ till Ejflu som fastställs enligt artikel 90. | Medlemsstaterna får också använda hela eller delar av resultatet till att finansiera interventionstyper inom ramen för Ejflu enligt kapitel IV genom en överföring. En sådan överföring till Ejflu ska ingå i finansieringstabellerna i den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken och får ses över
  2024
  i enlighet med artikel 90. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna får också använda hela eller delar av resultatet till att finansiera interventionstyper inom ramen för Ejflu enligt kapitel IV genom en överföring. En sådan överföring till Ejflu ska ingå i finansieringstabellerna i den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken och får ses över
  2023
  i enlighet med artikel 90.
  Den ska inte omfattas av den maximigräns för överföringar av medel från EGFJ till Ejflu som fastställs enligt artikel 90.

2023

Den ska inte omfattas av den maximigräns för överföringar av medel från EGFJ till Ejflu som fastställs enligt artikel 90.

Medlemsstaterna får också använda hela eller delar av resultatet till att finansiera interventionstyper inom ramen för Ejflu enligt kapitel IV genom en överföring. En sådan överföring till Ejflu ska ingå i finansieringstabellerna i den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken och får ses över
  2024
  i enlighet med artikel 90.

2024

Ändring ar 170, 733cp9, 771, 1118cp9, 1126cp10 och 1207cp9

Ändring ar 170, 733cp9, 771, 1118cp9, 1126cp10 och 1207cp9

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3a (ny)

Artikel 15 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  När det gäller juridiska personer eller en grupp fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa den minskning som avses i punkt 1 på medlemmarna i dessa juridiska personer eller grupper i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna har rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda jordbrukare som är ansvariga för jordbruksföretag, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, under förutsättning att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstruktur. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  När det gäller juridiska personer eller en grupp fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa den minskning som avses i punkt 1 på medlemmarna i dessa juridiska personer eller grupper i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna har rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda jordbrukare som är ansvariga för jordbruksföretag, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, under förutsättning att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstruktur.

Ändring ar 773cp, 772, 1118cp10 och 1126cp11

Ändring ar 773cp, 772, 1118cp10 och 1126cp11

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3b (ny)

Artikel 15 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Om en medlemsstat tillhandahåller kompletterande omfördelningsinkomststöd till jordbrukare i enlighet med artikel 26 och använder minst 12 % av sina tilldelade medel för direktstöd enligt bilaga IV till detta, kan den välja att inte tillämpa denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Om en medlemsstat tillhandahåller kompletterande omfördelningsinkomststöd till jordbrukare i enlighet med artikel 26 och använder minst 12 % av sina tilldelade medel för direktstöd enligt bilaga IV till detta, kan den välja att inte tillämpa denna artikel.

Ändringar 172, 773, 903, 1118cp11 och 1126cp12

Ändringar 172, 773, 903, 1118cp11 och 1126cp12

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3c (ny)

Artikel 15 – punkt 3c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Inga förmåner som består i att undvika minskningar av stödet ska beviljas jordbrukare för vilka det har fastställts att de på ett konstlat sätt har skapat förutsättningar för att undgå effekterna av denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3c.
     
  Inga förmåner som består i att undvika minskningar av stödet ska beviljas jordbrukare för vilka det har fastställts att de på ett konstlat sätt har skapat förutsättningar för att undgå effekterna av denna artikel.

Ändringar 173, 775, 1118cp12 och 1126cp13

Ändringar 173, 775, 1118cp12 och 1126cp13

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 4

Artikel 15 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med regler som fastställer en enhetlig grund för beräkning av den minskning av stöd som anges i punkt 1 för att säkerställa rätt fördelning av medlen till de stödberättigade stödmottagarna. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med regler som fastställer en enhetlig grund för beräkning av den minskning av stöd som anges i punkt 1 för att säkerställa rätt fördelning av medlen till de stödberättigade stödmottagarna.

utgår

utgår

Ändringar 174, 1208 och 1213cp1

Ändringar 174, 1208 och 1213cp1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1

Artikel 16 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska bevilja frikopplat direktstöd enligt de villkor som anges i detta avsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | 1.   Medlemsstaterna ska bevilja frikopplat direktstöd
  till aktiva jordbrukare
  enligt de villkor som anges i detta avsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska bevilja frikopplat direktstöd enligt de villkor som anges i detta avsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

1.   Medlemsstaterna ska bevilja frikopplat direktstöd
  till aktiva jordbrukare
  enligt de villkor som anges i detta avsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Ändring 175

Ändring 175

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 16 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska fastställa en arealtröskel och endast bevilja frikopplat direktstöd till
  riktiga
  jordbrukare vars
  stödberättigande
  areal
  inom det jordbruksföretag för vilket frikopplat direktstöd söks
  överstiger
  denna arealtröskel
  . | Medlemsstaterna ska fastställa en arealtröskel
  och/eller en minimigräns för direktstöd
  och endast bevilja frikopplat direktstöd till
  aktiva
  jordbrukare vars
  direktstödsberättigande
  areal
  och/eller volym uppgår till eller
  överstiger
  dessa tröskelvärden
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska fastställa en arealtröskel och endast bevilja frikopplat direktstöd till
  riktiga
  jordbrukare vars
  stödberättigande
  areal
  inom det jordbruksföretag för vilket frikopplat direktstöd söks
  överstiger
  denna arealtröskel
  .

riktiga

stödberättigande

inom det jordbruksföretag för vilket frikopplat direktstöd söks

denna arealtröskel

Medlemsstaterna ska fastställa en arealtröskel
  och/eller en minimigräns för direktstöd
  och endast bevilja frikopplat direktstöd till
  aktiva
  jordbrukare vars
  direktstödsberättigande
  areal
  och/eller volym uppgår till eller
  överstiger
  dessa tröskelvärden
  .

och/eller en minimigräns för direktstöd

aktiva

direktstödsberättigande

och/eller volym uppgår till eller

dessa tröskelvärden

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – stycke 2 – inledningen

Artikel 16 – punkt 2 – stycke 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid fastställandet av arealtröskeln ska medlemsstater syfta till att säkerställa att
  det frikopplade
  direktstödet endast får beviljas
  riktiga
  jordbrukare om | Vid fastställandet av arealtröskeln
  eller minimigränsen för stöd
  ska medlemsstater syfta till att säkerställa att direktstödet endast får beviljas
  aktiva
  jordbrukare om |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid fastställandet av arealtröskeln ska medlemsstater syfta till att säkerställa att
  det frikopplade
  direktstödet endast får beviljas
  riktiga
  jordbrukare om

det frikopplade

riktiga

Vid fastställandet av arealtröskeln
  eller minimigränsen för stöd
  ska medlemsstater syfta till att säkerställa att direktstödet endast får beviljas
  aktiva
  jordbrukare om

eller minimigränsen för stöd

aktiva

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – stycke 2 – led a

Artikel 16 – punkt 2 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | förvaltningen av det motsvarande stödet inte orsakar alltför stor administrativ börda, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

förvaltningen av det motsvarande stödet inte orsakar alltför stor administrativ börda, och

| (a) | förvaltningen av det motsvarande stödet
  som uppgår till eller överstiger dessa tröskelvärden
  inte orsakar alltför stor administrativ börda, och |
| --- | --- |

(a)

förvaltningen av det motsvarande stödet
  som uppgår till eller överstiger dessa tröskelvärden
  inte orsakar alltför stor administrativ börda, och

som uppgår till eller överstiger dessa tröskelvärden

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2 – stycke 2 – led b

Artikel 16 – punkt 2 – stycke 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | de
  motsvarande beloppen
  utgör ett verkningsfullt bidrag till målen i artikel 6.1 till vilka frikopplat direktstöd bidrar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

de
  motsvarande beloppen
  utgör ett verkningsfullt bidrag till målen i artikel 6.1 till vilka frikopplat direktstöd bidrar.

motsvarande beloppen

| (b) | de
  belopp som erhålls över det fastställda tröskelvärdet
  utgör ett verkningsfullt bidrag till målen i artikel 6.1 till vilka frikopplat direktstöd bidrar. |
| --- | --- |

(b)

de
  belopp som erhålls över det fastställda tröskelvärdet
  utgör ett verkningsfullt bidrag till målen i artikel 6.1 till vilka frikopplat direktstöd bidrar.

belopp som erhålls över det fastställda tröskelvärdet

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 3

Artikel 16 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   De berörda medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa
  punkt 1
  på de yttersta randområdena
  och
  de mindre Egeiska öarna. | 3.   De berörda medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa
  denna artikel
  på de yttersta randområdena, de mindre Egeiska öarna
  och de Baleariska
  öarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   De berörda medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa
  punkt 1
  på de yttersta randområdena
  och
  de mindre Egeiska öarna.

3.   De berörda medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa
  denna artikel
  på de yttersta randområdena, de mindre Egeiska öarna
  och de Baleariska
  öarna.

Ändring 180

Ändring 180

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2a (ny)

Artikel 17 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  I särskilda situationer där jordbrukarna på grund av jordbrukssystemets karaktär inte har någon mark men ändå har beviljats stöd i form av grundstöd vid denna förordnings ikraftträdande, kommer det grundläggande inkomststödet att bestå av ett belopp per jordbruksföretag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  I särskilda situationer där jordbrukarna på grund av jordbrukssystemets karaktär inte har någon mark men ändå har beviljats stöd i form av grundstöd vid denna förordnings ikraftträdande, kommer det grundläggande inkomststödet att bestå av ett belopp per jordbruksföretag.

Ändring 181

Ändring 181

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3

Artikel 17 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Utan att det påverkar artiklarna 19–24 ska det grundläggande inkomststödet beviljas för varje stödberättigande hektar som deklareras av en
  riktig
  jordbrukare. | 3.   Utan att det påverkar artiklarna 19–24 ska det grundläggande inkomststödet beviljas för varje stödberättigande hektar som deklareras av en
  aktiv
  jordbrukare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Utan att det påverkar artiklarna 19–24 ska det grundläggande inkomststödet beviljas för varje stödberättigande hektar som deklareras av en
  riktig
  jordbrukare.

3.   Utan att det påverkar artiklarna 19–24 ska det grundläggande inkomststödet beviljas för varje stödberättigande hektar som deklareras av en
  aktiv
  jordbrukare.

Ändring 1119

Ändring 1119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkterna 2 och 2a (ny)

Artikel 18 – punkterna 2 och 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna får besluta att dela upp beloppet för det grundläggande inkomststödet per hektar på olika grupper av
  territorier med liknande
  socioekonomiska förhållanden eller jordbruksförhållanden. | 2.   Medlemsstaterna får besluta att dela upp beloppet för det grundläggande inkomststödet per hektar på olika grupper av
  områden, utgående från
  socioekonomiska förhållanden
  , miljöförhållanden
  eller jordbruksförhållanden.
  Medlemsstaterna får besluta att öka beloppen för regioner med naturgivna eller områdesspecifika nackdelar, liksom också för avfolkningsbygder samt till stöd för permanenta gräsmarker. För områden som av medlemsstaterna definieras som bergsbetesmarker med traditionell fäboddrift får beloppet för det grundläggande inkomststödet per hektar minskas, oavsett jordbruksföretagens ekonomiska situation. |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna får inrätta mekanismer som begränsar antalet stödberättigande hektar som kan få stöd, på grundval av en referensperiod som fastställs av medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna får besluta att dela upp beloppet för det grundläggande inkomststödet per hektar på olika grupper av
  territorier med liknande
  socioekonomiska förhållanden eller jordbruksförhållanden.

2.   Medlemsstaterna får besluta att dela upp beloppet för det grundläggande inkomststödet per hektar på olika grupper av
  områden, utgående från
  socioekonomiska förhållanden
  , miljöförhållanden
  eller jordbruksförhållanden.
  Medlemsstaterna får besluta att öka beloppen för regioner med naturgivna eller områdesspecifika nackdelar, liksom också för avfolkningsbygder samt till stöd för permanenta gräsmarker. För områden som av medlemsstaterna definieras som bergsbetesmarker med traditionell fäboddrift får beloppet för det grundläggande inkomststödet per hektar minskas, oavsett jordbruksföretagens ekonomiska situation.

2a.
     
  Medlemsstaterna får inrätta mekanismer som begränsar antalet stödberättigande hektar som kan få stöd, på grundval av en referensperiod som fastställs av medlemsstaten.

Ändring 184

Ändring 184

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 2

Artikel 19 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om medlemsstater som har tillämpat den ordning för grundstöd som anges i avdelning III kapitel I avsnitt 1 i förordning (EU) nr 1307/2013 beslutar att inte bevilja grundläggande inkomststöd grundat på stödrätter, ska de stödrätter som tilldelats enligt förordning (EU) nr 1307/2013 upphöra att gälla den 31 december
  2020
  . | 2.   Om medlemsstater som har tillämpat den ordning för grundstöd som anges i avdelning III kapitel I avsnitt 1 i förordning (EU) nr 1307/2013 beslutar att inte bevilja grundläggande inkomststöd grundat på stödrätter, ska de stödrätter som tilldelats enligt förordning (EU) nr 1307/2013 upphöra att gälla den 31 december
  2022
  .
  Medlemsstater som redan har avslutat den interna justeringsprocessen för stödrätter kan besluta att avstå från stödrätter tidigare än så. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om medlemsstater som har tillämpat den ordning för grundstöd som anges i avdelning III kapitel I avsnitt 1 i förordning (EU) nr 1307/2013 beslutar att inte bevilja grundläggande inkomststöd grundat på stödrätter, ska de stödrätter som tilldelats enligt förordning (EU) nr 1307/2013 upphöra att gälla den 31 december
  2020
  .

2.   Om medlemsstater som har tillämpat den ordning för grundstöd som anges i avdelning III kapitel I avsnitt 1 i förordning (EU) nr 1307/2013 beslutar att inte bevilja grundläggande inkomststöd grundat på stödrätter, ska de stödrätter som tilldelats enligt förordning (EU) nr 1307/2013 upphöra att gälla den 31 december
  2022
  .
  Medlemsstater som redan har avslutat den interna justeringsprocessen för stödrätter kan besluta att avstå från stödrätter tidigare än så.

Ändring 1120

Ändring 1120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20

Artikel 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 20 | Artikel 20 |
| Värdet av stödrätter och konvergens | Värdet av stödrätter och konvergens |
| 1.   Medlemsstaterna ska i enlighet med denna artikel fastställa stödrätternas enhetsvärde innan konvergens uppnås, genom att justera stödrätternas värde proportionellt till det värde som fastställs i enlighet med förordning (EU) nr 1307/2013 för ansökningsåret
  2020
  och det relaterade stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön som anges i avdelning III kapitel III i den förordningen för ansökningsåret
  2020
  . | 1.   Medlemsstaterna ska i enlighet med denna artikel fastställa stödrätternas enhetsvärde innan konvergens uppnås, genom att justera stödrätternas värde proportionellt till det värde som fastställs i enlighet med förordning (EU) nr 1307/2013 för ansökningsåret
  2023
  och det relaterade stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön som anges i avdelning III kapitel III i den förordningen för ansökningsåret
  2023
  . |
| 2.   Medlemsstaterna får besluta att dela upp stödrätternas värde i enlighet med artikel 18.2. | 2.   Medlemsstaterna får besluta att dela upp stödrätternas värde i enlighet med artikel 18.2. |
| 3.   Medlemsstaterna ska senast ansökningsåret 2026 fastställa en högsta nivå för stödrätternas värde för den medlemsstat eller för varje grupp av territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2. | 3.   Medlemsstaterna ska senast ansökningsåret 2026 fastställa en högsta nivå för stödrätternas värde för den medlemsstat eller för varje grupp av territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2. |
| 4.   Om stödrätternas värde som fastställs i enlighet med punkt 1 inte är enhetligt i en medlemsstat eller i en grupp av territorier som definieras i enlighet med artikel 18.2 ska medlemsstaterna säkerställa att stödrätternas värde konvergerar mot ett enhetligt enhetsvärde senast ansökningsåret 2026. | 4.   Om stödrätternas värde som fastställs i enlighet med punkt 1 inte är enhetligt i en medlemsstat eller i en grupp av territorier som definieras i enlighet med artikel 18.2 ska medlemsstaterna säkerställa att stödrätternas värde
  fullt ut
  konvergerar mot ett enhetligt enhetsvärde senast ansökningsåret 2026. |
| 5.   Vid tillämpningen av punkt 4 ska medlemsstaterna, senast för ansökningsåret
  2026
  , säkerställa att alla stödrätter har ett värde på minst 75 % av det genomsnittliga planerade enhetsbeloppet för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret
  2026
  enligt den strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som lämnas in i enlighet med artikel 106.1 för den medlemsstat eller för de territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2. | 5.   Vid tillämpningen av punkt 4 ska medlemsstaterna, senast för ansökningsåret
  2024
  , säkerställa att alla stödrätter har ett värde på minst 75 % av det genomsnittliga planerade enhetsbeloppet för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret
  2024
  enligt den strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som lämnas in i enlighet med artikel 106.1 för den medlemsstat eller för de territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2. |
| | 5a.
     
  Vid tillämpningen av punkt 4 ska medlemsstaterna, senast för programperiodens sista ansökningsår, säkerställa att alla stödrätter har ett värde på 100 % av det genomsnittliga planerade enhetsbeloppet för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret 2026 enligt den strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som lämnas in i enlighet med artikel 106.1 för den medlemsstat eller för de territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2. |
| 6.   Medlemsstaterna ska finansiera den höjning av stödrätternas värde som krävs för att uppfylla kraven i punkterna 4 och 5 genom att använda alla potentiella resultat som uppstår vid tillämpning av punkt 3 och vid behov genom att minska skillnaden mellan det enhetsvärde på stödrätterna som fastställs i enlighet med punkt 1 och det genomsnittliga planerade enhetsbeloppet för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret 2026 enligt den strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som lämnas in i enlighet med artikel 106.1 för den medlemsstat eller för de territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2. | 6.   Medlemsstaterna ska finansiera den höjning av stödrätternas värde som krävs för att uppfylla kraven i punkterna 4 och 5 genom att använda alla potentiella resultat som uppstår vid tillämpning av punkt 3 och vid behov genom att minska skillnaden mellan det enhetsvärde på stödrätterna som fastställs i enlighet med punkt 1 och det genomsnittliga planerade enhetsbeloppet för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret 2026 enligt den strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som lämnas in i enlighet med artikel 106.1 för den medlemsstat eller för de territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2. |
| Medlemsstaterna får besluta att tillämpa minskningen på alla eller vissa av stödrätterna med ett värde som fastställs i enlighet med punkt 1 och som överstiger det genomsnittliga planerade enhetsbeloppet för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret 2026 enligt den strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som lämnas in i enlighet med artikel 106.1 för den medlemsstat eller för de territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2. | Medlemsstaterna får besluta att tillämpa minskningen på alla eller vissa av stödrätterna med ett värde som fastställs i enlighet med punkt 1 och som överstiger det genomsnittliga planerade enhetsbeloppet för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret 2026 enligt den strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som lämnas in i enlighet med artikel 106.1 för den medlemsstat eller för de territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2. |
| 7.   De minskningar som avses i punkt 6 ska grundas på objektiva och icke-diskriminerande kriterier. Utan att det påverkar den minsta gräns som fastställs i enlighet med punkt 5 får det i sådana kriterier ingå en fastställd högsta minskning som inte får vara lägre än 30 %. | 7.   De minskningar som avses i punkt 6 ska grundas på objektiva och icke-diskriminerande kriterier. Utan att det påverkar den minsta gräns som fastställs i enlighet med punkt 5 får det i sådana kriterier ingå en fastställd högsta minskning som inte får vara lägre än 30 %
  per år
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 20

Artikel 20

Värdet av stödrätter och konvergens

Värdet av stödrätter och konvergens

1.   Medlemsstaterna ska i enlighet med denna artikel fastställa stödrätternas enhetsvärde innan konvergens uppnås, genom att justera stödrätternas värde proportionellt till det värde som fastställs i enlighet med förordning (EU) nr 1307/2013 för ansökningsåret
  2020
  och det relaterade stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön som anges i avdelning III kapitel III i den förordningen för ansökningsåret
  2020
  .

1.   Medlemsstaterna ska i enlighet med denna artikel fastställa stödrätternas enhetsvärde innan konvergens uppnås, genom att justera stödrätternas värde proportionellt till det värde som fastställs i enlighet med förordning (EU) nr 1307/2013 för ansökningsåret
  2023
  och det relaterade stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön som anges i avdelning III kapitel III i den förordningen för ansökningsåret
  2023
  .

2.   Medlemsstaterna får besluta att dela upp stödrätternas värde i enlighet med artikel 18.2.

2.   Medlemsstaterna får besluta att dela upp stödrätternas värde i enlighet med artikel 18.2.

3.   Medlemsstaterna ska senast ansökningsåret 2026 fastställa en högsta nivå för stödrätternas värde för den medlemsstat eller för varje grupp av territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2.

3.   Medlemsstaterna ska senast ansökningsåret 2026 fastställa en högsta nivå för stödrätternas värde för den medlemsstat eller för varje grupp av territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2.

4.   Om stödrätternas värde som fastställs i enlighet med punkt 1 inte är enhetligt i en medlemsstat eller i en grupp av territorier som definieras i enlighet med artikel 18.2 ska medlemsstaterna säkerställa att stödrätternas värde konvergerar mot ett enhetligt enhetsvärde senast ansökningsåret 2026.

4.   Om stödrätternas värde som fastställs i enlighet med punkt 1 inte är enhetligt i en medlemsstat eller i en grupp av territorier som definieras i enlighet med artikel 18.2 ska medlemsstaterna säkerställa att stödrätternas värde
  fullt ut
  konvergerar mot ett enhetligt enhetsvärde senast ansökningsåret 2026.

5.   Vid tillämpningen av punkt 4 ska medlemsstaterna, senast för ansökningsåret
  2026
  , säkerställa att alla stödrätter har ett värde på minst 75 % av det genomsnittliga planerade enhetsbeloppet för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret
  2026
  enligt den strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som lämnas in i enlighet med artikel 106.1 för den medlemsstat eller för de territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2.

5.   Vid tillämpningen av punkt 4 ska medlemsstaterna, senast för ansökningsåret
  2024
  , säkerställa att alla stödrätter har ett värde på minst 75 % av det genomsnittliga planerade enhetsbeloppet för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret
  2024
  enligt den strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som lämnas in i enlighet med artikel 106.1 för den medlemsstat eller för de territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2.

5a.
     
  Vid tillämpningen av punkt 4 ska medlemsstaterna, senast för programperiodens sista ansökningsår, säkerställa att alla stödrätter har ett värde på 100 % av det genomsnittliga planerade enhetsbeloppet för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret 2026 enligt den strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som lämnas in i enlighet med artikel 106.1 för den medlemsstat eller för de territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2.

6.   Medlemsstaterna ska finansiera den höjning av stödrätternas värde som krävs för att uppfylla kraven i punkterna 4 och 5 genom att använda alla potentiella resultat som uppstår vid tillämpning av punkt 3 och vid behov genom att minska skillnaden mellan det enhetsvärde på stödrätterna som fastställs i enlighet med punkt 1 och det genomsnittliga planerade enhetsbeloppet för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret 2026 enligt den strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som lämnas in i enlighet med artikel 106.1 för den medlemsstat eller för de territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2.

6.   Medlemsstaterna ska finansiera den höjning av stödrätternas värde som krävs för att uppfylla kraven i punkterna 4 och 5 genom att använda alla potentiella resultat som uppstår vid tillämpning av punkt 3 och vid behov genom att minska skillnaden mellan det enhetsvärde på stödrätterna som fastställs i enlighet med punkt 1 och det genomsnittliga planerade enhetsbeloppet för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret 2026 enligt den strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som lämnas in i enlighet med artikel 106.1 för den medlemsstat eller för de territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2.

Medlemsstaterna får besluta att tillämpa minskningen på alla eller vissa av stödrätterna med ett värde som fastställs i enlighet med punkt 1 och som överstiger det genomsnittliga planerade enhetsbeloppet för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret 2026 enligt den strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som lämnas in i enlighet med artikel 106.1 för den medlemsstat eller för de territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2.

Medlemsstaterna får besluta att tillämpa minskningen på alla eller vissa av stödrätterna med ett värde som fastställs i enlighet med punkt 1 och som överstiger det genomsnittliga planerade enhetsbeloppet för det grundläggande inkomststödet för ansökningsåret 2026 enligt den strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som lämnas in i enlighet med artikel 106.1 för den medlemsstat eller för de territorier som fastställs i enlighet med artikel 18.2.

7.   De minskningar som avses i punkt 6 ska grundas på objektiva och icke-diskriminerande kriterier. Utan att det påverkar den minsta gräns som fastställs i enlighet med punkt 5 får det i sådana kriterier ingå en fastställd högsta minskning som inte får vara lägre än 30 %.

7.   De minskningar som avses i punkt 6 ska grundas på objektiva och icke-diskriminerande kriterier. Utan att det påverkar den minsta gräns som fastställs i enlighet med punkt 5 får det i sådana kriterier ingå en fastställd högsta minskning som inte får vara lägre än 30 %
  per år
  .

Ändring 190

Ändring 190

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1

Artikel 21 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska bevilja
  riktiga
  jordbrukare som innehar ägda eller hyrda stödrätter grundläggande inkomststöd vid aktivering av dessa stödrätter. För aktivering av stödrätter ska medlemsstaterna säkerställa att
  riktiga
  jordbrukare deklarerar de stödberättigande hektar som omfattas av varje stödrättighet. | 1.   Medlemsstaterna ska bevilja jordbrukare som innehar ägda eller hyrda stödrätter grundläggande inkomststöd vid aktivering av dessa stödrätter. För aktivering av stödrätter ska medlemsstaterna säkerställa att
  aktiva
  jordbrukare deklarerar de stödberättigande hektar som omfattas av varje stödrättighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska bevilja
  riktiga
  jordbrukare som innehar ägda eller hyrda stödrätter grundläggande inkomststöd vid aktivering av dessa stödrätter. För aktivering av stödrätter ska medlemsstaterna säkerställa att
  riktiga
  jordbrukare deklarerar de stödberättigande hektar som omfattas av varje stödrättighet.

1.   Medlemsstaterna ska bevilja jordbrukare som innehar ägda eller hyrda stödrätter grundläggande inkomststöd vid aktivering av dessa stödrätter. För aktivering av stödrätter ska medlemsstaterna säkerställa att
  aktiva
  jordbrukare deklarerar de stödberättigande hektar som omfattas av varje stödrättighet.

Ändring 191

Ändring 191

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 1

Artikel 22 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Varje medlemsstat som beslutar att bevilja grundläggande inkomststöd grundat på stödrätter ska
  förvalta
  en nationell reserv. | 1.   Varje medlemsstat som beslutar att bevilja grundläggande inkomststöd grundat på stödrätter ska
  upprätta
  en nationell reserv
  som motsvarar högst 3 % av de anslag som anges i bilaga VII
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Varje medlemsstat som beslutar att bevilja grundläggande inkomststöd grundat på stödrätter ska
  förvalta
  en nationell reserv.

1.   Varje medlemsstat som beslutar att bevilja grundläggande inkomststöd grundat på stödrätter ska
  upprätta
  en nationell reserv
  som motsvarar högst 3 % av de anslag som anges i bilaga VII
  .

Ändring 192

Ändring 192

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 2a (ny)

Artikel 22 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna får överskrida den procentsats som avses i punkt 1 om detta är nödvändigt för att täcka tilldelningsbehoven enligt punkt 4 a och b och punkt 5. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna får överskrida den procentsats som avses i punkt 1 om detta är nödvändigt för att täcka tilldelningsbehoven enligt punkt 4 a och b och punkt 5.

Ändring 193

Ändring 193

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 3

Artikel 22 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att stödrätter ur reserven endast tilldelas
  riktiga
  jordbrukare. | 3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att stödrätter ur reserven endast tilldelas
  aktiva
  jordbrukare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att stödrätter ur reserven endast tilldelas
  riktiga
  jordbrukare.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att stödrätter ur reserven endast tilldelas
  aktiva
  jordbrukare.

Ändring 194

Ändring 194

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 4 – led a

Artikel 22 – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Unga jordbrukare som nyligen startat ett jordbruksföretag för första gången. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Unga jordbrukare som nyligen startat ett jordbruksföretag för första gången.

| (a) | Unga jordbrukare som nyligen startat ett jordbruksföretag för första gången,
  eller |
| --- | --- |

(a)

Unga jordbrukare som nyligen startat ett jordbruksföretag för första gången,
  eller

eller

Ändring 195

Ändring 195

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 4 – led b

Artikel 22 – punkt 4 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Jordbrukare som nyligen startat ett jordbruksföretag för första gången och som är ansvariga för jordbruksföretaget och har den utbildning eller de yrkesfärdigheter
  som medlemsstaterna kräver att unga jordbrukare ska ha
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Jordbrukare som nyligen startat ett jordbruksföretag för första gången och som är ansvariga för jordbruksföretaget och har den utbildning eller de yrkesfärdigheter
  som medlemsstaterna kräver att unga jordbrukare ska ha
  .

som medlemsstaterna kräver att unga jordbrukare ska ha

| (b) | jordbrukare som nyligen startat ett jordbruksföretag för första gången och som är ansvariga för jordbruksföretaget och har den utbildning eller de yrkesfärdigheter
  och kunskaper som behövs
  . |
| --- | --- |

(b)

jordbrukare som nyligen startat ett jordbruksföretag för första gången och som är ansvariga för jordbruksföretaget och har den utbildning eller de yrkesfärdigheter
  och kunskaper som behövs
  .

och kunskaper som behövs

Ändring 196

Ändring 196

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 4 – led ba (nytt)

Artikel 22 – punkt 4 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Avseende första stycket leden a och b i denna punkt får medlemsstaterna prioritera kvinnor i syfte att bidra till målet i artikel 6.1 h. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Avseende första stycket leden a och b i denna punkt får medlemsstaterna prioritera kvinnor i syfte att bidra till målet i artikel 6.1 h.

Avseende första stycket leden a och b i denna punkt får medlemsstaterna prioritera kvinnor i syfte att bidra till målet i artikel 6.1 h.

Ändring 197

Ändring 197

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 4a (ny)

Artikel 22 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Medlemsstaterna får även med hjälp av objektiva och icke-diskriminerande kriterier fastställa andra fall som, enligt den behovsbedömning som beskrivs i artikel 96, är mer utsatta eller mer relevanta för att uppnå de särskilda målen i artikel 6, samt jordbrukare som nyligen har tagit gemensamt förvaltade områden i bruk. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Medlemsstaterna får även med hjälp av objektiva och icke-diskriminerande kriterier fastställa andra fall som, enligt den behovsbedömning som beskrivs i artikel 96, är mer utsatta eller mer relevanta för att uppnå de särskilda målen i artikel 6, samt jordbrukare som nyligen har tagit gemensamt förvaltade områden i bruk.

Ändring 198

Ändring 198

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 5

Artikel 22 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterna ska tilldela stödrätter till eller öka värdet på befintliga stödrätter som innehas av de
  riktiga
  jordbrukare som har rätt att erhålla stöd enligt ett definitivt domstolsavgörande eller ett definitivt administrativt avgörande fattat av den behöriga myndigheten i medlemsstaten. Medlemsstaterna ska säkerställa att dessa
  riktiga
  jordbrukare erhåller det antal stödrätter och det värde på stödrätterna som fastställs i domstolsavgörandet eller det administrativa avgörandet vid en tidpunkt som ska fastställas av medlemsstaten. | 5.   Medlemsstaterna ska tilldela stödrätter till eller öka värdet på befintliga stödrätter som innehas av de
  aktiva
  jordbrukare som har rätt att erhålla stöd enligt ett definitivt domstolsavgörande eller ett definitivt administrativt avgörande fattat av den behöriga myndigheten i medlemsstaten. Medlemsstaterna ska säkerställa att dessa
  aktiva
  jordbrukare erhåller det antal stödrätter och det värde på stödrätterna som fastställs i domstolsavgörandet eller det administrativa avgörandet vid en tidpunkt som ska fastställas av medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Medlemsstaterna ska tilldela stödrätter till eller öka värdet på befintliga stödrätter som innehas av de
  riktiga
  jordbrukare som har rätt att erhålla stöd enligt ett definitivt domstolsavgörande eller ett definitivt administrativt avgörande fattat av den behöriga myndigheten i medlemsstaten. Medlemsstaterna ska säkerställa att dessa
  riktiga
  jordbrukare erhåller det antal stödrätter och det värde på stödrätterna som fastställs i domstolsavgörandet eller det administrativa avgörandet vid en tidpunkt som ska fastställas av medlemsstaten.

5.   Medlemsstaterna ska tilldela stödrätter till eller öka värdet på befintliga stödrätter som innehas av de
  aktiva
  jordbrukare som har rätt att erhålla stöd enligt ett definitivt domstolsavgörande eller ett definitivt administrativt avgörande fattat av den behöriga myndigheten i medlemsstaten. Medlemsstaterna ska säkerställa att dessa
  aktiva
  jordbrukare erhåller det antal stödrätter och det värde på stödrätterna som fastställs i domstolsavgörandet eller det administrativa avgörandet vid en tidpunkt som ska fastställas av medlemsstaten.

Ändring 199

Ändring 199

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 5a (ny)

Artikel 22 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Medlemsstaterna får använda den nationella reserven för att öka basinkomststödet linjärt eller för att uppnå särskilda mål i artikel 6.1 på grundval av icke-diskriminerande kriterier, under förutsättning att det fortfarande finns tillräckliga medel för anslagen enligt punkterna 4 och 5 i denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Medlemsstaterna får använda den nationella reserven för att öka basinkomststödet linjärt eller för att uppnå särskilda mål i artikel 6.1 på grundval av icke-diskriminerande kriterier, under förutsättning att det fortfarande finns tillräckliga medel för anslagen enligt punkterna 4 och 5 i denna artikel.

Ändring 200

Ändring 200

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23

Artikel 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 23 | utgår |
| Delegerade befogenheter | |
| Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera den här förordningen med regler om | |
| (a) | inrättandet av reserven, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 23

Artikel 23

utgår

utgår

Delegerade befogenheter

Delegerade befogenheter

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera den här förordningen med regler om

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera den här förordningen med regler om

(a)

(a)

inrättandet av reserven,

inrättandet av reserven,

| (b) | tillträde till reserven, |
| --- | --- |

(b)

(b)

tillträde till reserven,

tillträde till reserven,

| (c) | innehållet i deklarationen och kraven för aktiveringen av stödrätter. |
| --- | --- |

(c)

(c)

innehållet i deklarationen och kraven för aktiveringen av stödrätter.

innehållet i deklarationen och kraven för aktiveringen av stödrätter.

Ändring 201

Ändring 201

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1

Artikel 24 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Med undantag för överlåtelse genom faktiskt eller förtida arv ska stödrätter endast överlåtas till
  riktiga
  jordbrukare. | 1.   Med undantag för överlåtelse genom faktiskt eller förtida arv ska stödrätter endast överlåtas till
  aktiva
  jordbrukare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Med undantag för överlåtelse genom faktiskt eller förtida arv ska stödrätter endast överlåtas till
  riktiga
  jordbrukare.

1.   Med undantag för överlåtelse genom faktiskt eller förtida arv ska stödrätter endast överlåtas till
  aktiva
  jordbrukare.

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1a (ny)

Artikel 24 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Stödrätterna får inte tilldelas ett marknadsvärde. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Stödrätterna får inte tilldelas ett marknadsvärde.

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – rubriken

Artikel 25 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utbetalning av enhetsbelopp till
  småbrukare | Förenklat system för
  småbrukare |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utbetalning av enhetsbelopp till
  småbrukare

Utbetalning av enhetsbelopp till

Förenklat system för
  småbrukare

Förenklat system för

Ändring 204

Ändring 204

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25

Artikel 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna
  får bevilja
  stöd till
  småbrukare enligt medlemsstaternas definition i form
  av enhetsbelopp
  , vilket
  ersätter direktstöd enligt detta avsnitt och avsnitt 3 i detta kapitel. Medlemsstaterna ska i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken utforma den motsvarande interventionen så att den blir frivillig för jordbrukarna. | Medlemsstaterna
  ska införa ett förenkla system för de småbrukare som ansöker om
  stöd till
  ett värde av högst 1 250 EUR. Detta system kan bestå
  av enhetsbelopp
  som
  ersätter direktstöd enligt detta avsnitt och avsnitt 3 i detta kapitel
  , eller av stödbelopp per hektar som får vara olika för olika territorier, i enlighet med artikel 18.2
  . Medlemsstaterna ska i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken utforma den motsvarande interventionen så att den blir frivillig för jordbrukarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna
  får bevilja
  stöd till
  småbrukare enligt medlemsstaternas definition i form
  av enhetsbelopp
  , vilket
  ersätter direktstöd enligt detta avsnitt och avsnitt 3 i detta kapitel. Medlemsstaterna ska i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken utforma den motsvarande interventionen så att den blir frivillig för jordbrukarna.

får bevilja

småbrukare enligt medlemsstaternas definition i form

, vilket

Medlemsstaterna
  ska införa ett förenkla system för de småbrukare som ansöker om
  stöd till
  ett värde av högst 1 250 EUR. Detta system kan bestå
  av enhetsbelopp
  som
  ersätter direktstöd enligt detta avsnitt och avsnitt 3 i detta kapitel
  , eller av stödbelopp per hektar som får vara olika för olika territorier, i enlighet med artikel 18.2
  . Medlemsstaterna ska i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken utforma den motsvarande interventionen så att den blir frivillig för jordbrukarna.

ska införa ett förenkla system för de småbrukare som ansöker om

ett värde av högst 1 250 EUR. Detta system kan bestå

som

, eller av stödbelopp per hektar som får vara olika för olika territorier, i enlighet med artikel 18.2

Ändring 205

Ändring 205

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – stycke 1a (nytt)

Artikel 25 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  De jordbrukare som vill delta i det förenklade systemet ska lämna in en ansökan senast ett datum som ska fastställas av medlemsstaten, utan att detta påverkar medlemsstaternas möjlighet att automatiskt inkludera de jordbrukare som uppfyller villkoren och ge dem möjlighet att inom en särskild tidsfrist lämna systemet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  De jordbrukare som vill delta i det förenklade systemet ska lämna in en ansökan senast ett datum som ska fastställas av medlemsstaten, utan att detta påverkar medlemsstaternas möjlighet att automatiskt inkludera de jordbrukare som uppfyller villkoren och ge dem möjlighet att inom en särskild tidsfrist lämna systemet.

Ändring 206

Ändring 206

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – stycke 1b (nytt)

Artikel 25 – stycke 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  För de jordbrukare som deltar i det förenklade systemet får medlemsstaterna tillämpa förenklade kontroller av villkorligheten i enlighet med artikel 84 i förordning (EU) [den övergripande förordningen]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  För de jordbrukare som deltar i det förenklade systemet får medlemsstaterna tillämpa förenklade kontroller av villkorligheten i enlighet med artikel 84 i förordning (EU) [den övergripande förordningen].

Ändring 207

Ändring 207

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – stycke 1c (nytt)

Artikel 25 – stycke 1c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Medlemsstaterna får upprätta regler och tjänster för att minska de administrativa kostnaderna, och därmed hjälpa småbrukare att samarbeta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1c.
     
  Medlemsstaterna får upprätta regler och tjänster för att minska de administrativa kostnaderna, och därmed hjälpa småbrukare att samarbeta.

Ändring 208

Ändring 208

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – stycke 1d (nytt)

Artikel 25 – stycke 1d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att inga förmåner som föreskrivs i denna artikel ges till jordbrukare om det fastställs att de, efter den 1 juni 2018, på ett konstlat sätt har skapat förutsättningar för att erhålla stöd för småbrukare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1d.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att inga förmåner som föreskrivs i denna artikel ges till jordbrukare om det fastställs att de, efter den 1 juni 2018, på ett konstlat sätt har skapat förutsättningar för att erhålla stöd för småbrukare.

Ändring 209

Ändring 209

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 2

Artikel 26 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa omfördelning av stöd från stora till små eller medelstora jordbruksföretag genom att tillhandahålla ett omfördelningsinkomststöd i form av ett årligt frikopplat stöd per stödberättigande hektar till jordbrukare som har rätt till stöd enligt det grundläggande inkomststöd som avses i artikel 17. | 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa
  en rättvis
  omfördelning av stöd från stora till små eller medelstora jordbruksföretag genom att tillhandahålla ett omfördelningsinkomststöd i form av ett årligt frikopplat stöd per stödberättigande hektar till jordbrukare som har rätt till stöd enligt det grundläggande inkomststöd som avses i artikel 17. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa omfördelning av stöd från stora till små eller medelstora jordbruksföretag genom att tillhandahålla ett omfördelningsinkomststöd i form av ett årligt frikopplat stöd per stödberättigande hektar till jordbrukare som har rätt till stöd enligt det grundläggande inkomststöd som avses i artikel 17.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa
  en rättvis
  omfördelning av stöd från stora till små eller medelstora jordbruksföretag genom att tillhandahålla ett omfördelningsinkomststöd i form av ett årligt frikopplat stöd per stödberättigande hektar till jordbrukare som har rätt till stöd enligt det grundläggande inkomststöd som avses i artikel 17.

Ändring 210

Ändring 210

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 3

Artikel 26 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska fastställa ett belopp per hektar eller olika belopp för olika intervall av hektar
  samt det högsta antal hektar per jordbrukare för vilket omfördelningsinkomststödet ska betalas
  . | 3.   Medlemsstaterna ska fastställa ett
  stöd som motsvarar ett
  belopp per hektar eller olika belopp för olika intervall av hektar
  . De får differentiera dessa belopp efter de områden som fastställs i enlighet med artikel 18.2
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska fastställa ett belopp per hektar eller olika belopp för olika intervall av hektar
  samt det högsta antal hektar per jordbrukare för vilket omfördelningsinkomststödet ska betalas
  .

3.   Medlemsstaterna ska fastställa ett
  stöd som motsvarar ett
  belopp per hektar eller olika belopp för olika intervall av hektar
  . De får differentiera dessa belopp efter de områden som fastställs i enlighet med artikel 18.2
  .

Ändringar 1158cp3 och 211

Ändringar 1158cp3 och 211

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 3a (ny)

Artikel 26 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Beloppet för omfördelningsstödet per hektar ska inte vara högre än 65 % av det grundläggande inkomststödet för hållbarhet, i överensstämmelse med det nationella eller territoriella genomsnittet, multiplicerat med antalet stödberättigande hektar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Beloppet för omfördelningsstödet per hektar ska inte vara högre än 65 % av det grundläggande inkomststödet för hållbarhet, i överensstämmelse med det nationella eller territoriella genomsnittet, multiplicerat med antalet stödberättigande hektar.

Ändring 212

Ändring 212

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 3b (ny)

Artikel 26 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Antalet stödberättigande hektar per jordbrukare ska inte vara högre än den nationella genomsnittliga storleken på jordbruksföretag eller den genomsnittliga storleken på jordbruksföretag i de områden som har fastställts i enlighet med artikel 18.2. Medlemsstaterna ska bevilja tillgång till detta stöd utifrån jordbruksföretagets första stödberättigande hektar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Antalet stödberättigande hektar per jordbrukare ska inte vara högre än den nationella genomsnittliga storleken på jordbruksföretag eller den genomsnittliga storleken på jordbruksföretag i de områden som har fastställts i enlighet med artikel 18.2. Medlemsstaterna ska bevilja tillgång till detta stöd utifrån jordbruksföretagets första stödberättigande hektar.

Ändring 213

Ändring 213

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 3c (ny)

Artikel 26 – punkt 3c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa dels icke-diskriminerande kriterier, med det mål som anges i artikel 6.1 a, för att beräkna det belopp som ska beviljas för kompletterande omfördelningsinkomststöd för hållbarhet inom ramen för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken, dels ett finansiellt tak, över vilket jordbruksföretag inte ska ha rätt till omfördelningsstödet. Medlemsstaterna ska ta hänsyn till jordbruksföretagens genomsnittliga inkomstnivå på nationell eller regional nivå. I omfördelningskriterierna ska de även ta hänsyn till de naturliga och specifika begränsningar som vissa regioner, bland annat öregioner, har i utvecklingen av sin jordbruksverksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3c.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa dels icke-diskriminerande kriterier, med det mål som anges i artikel 6.1 a, för att beräkna det belopp som ska beviljas för kompletterande omfördelningsinkomststöd för hållbarhet inom ramen för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken, dels ett finansiellt tak, över vilket jordbruksföretag inte ska ha rätt till omfördelningsstödet. Medlemsstaterna ska ta hänsyn till jordbruksföretagens genomsnittliga inkomstnivå på nationell eller regional nivå. I omfördelningskriterierna ska de även ta hänsyn till de naturliga och specifika begränsningar som vissa regioner, bland annat öregioner, har i utvecklingen av sin jordbruksverksamhet.

Ändring 214

Ändring 214

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 4

Artikel 26 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Det planerade beloppet per hektar för ett givet ansökningsår får inte överstiga det nationella genomsnittliga beloppet för direktstöd per hektar för det ansökningsåret. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.
     
  Det planerade beloppet per hektar för ett givet ansökningsår får inte överstiga det nationella genomsnittliga beloppet för direktstöd per hektar för det ansökningsåret.

utgår

utgår

Ändring 215

Ändring 215

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 5

Artikel 26 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.
     
  Det nationella genomsnittliga beloppet för direktstöd per hektar definieras som förhållandet mellan det nationella taket för direktstöd för ett givet ansökningsår enligt bilaga IV och total planerad output för det grundläggande inkomststödet för det ansökningsåret, uttryckt i antal hektar. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.
     
  Det nationella genomsnittliga beloppet för direktstöd per hektar definieras som förhållandet mellan det nationella taket för direktstöd för ett givet ansökningsår enligt bilaga IV och total planerad output för det grundläggande inkomststödet för det ansökningsåret, uttryckt i antal hektar.

utgår

utgår

Ändring 216

Ändring 216

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 5a (ny)

Artikel 26 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  När det gäller en juridisk person eller en grupp fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa det högsta antal hektar som avses i punkt 3 på medlemmarna i dessa juridiska personer eller grupper i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna har rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med de som tillerkänns enskilda jordbrukare som är ansvariga för jordbruksföretag, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, under förutsättning att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstruktur. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  När det gäller en juridisk person eller en grupp fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa det högsta antal hektar som avses i punkt 3 på medlemmarna i dessa juridiska personer eller grupper i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna har rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med de som tillerkänns enskilda jordbrukare som är ansvariga för jordbruksföretag, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, under förutsättning att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstruktur.

Ändringar 217, 743, 1158cp5 och 1219

Ändringar 217, 743, 1158cp5 och 1219

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 5b (ny)

Artikel 26 – punkt 5b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att ingen förmån som fastställs i detta kapitel beviljas jordbrukare för vilka det har fastställts att de har delat sitt jordbruksföretag i enda syfte att dra nytta av omfördelningsstödet. Detta ska även gälla jordbrukare vars jordbruksföretag är ett resultat av sådan delning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5b.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att ingen förmån som fastställs i detta kapitel beviljas jordbrukare för vilka det har fastställts att de har delat sitt jordbruksföretag i enda syfte att dra nytta av omfördelningsstödet. Detta ska även gälla jordbrukare vars jordbruksföretag är ett resultat av sådan delning.

Ändring ar 218 och 1161cp1

Ändring ar 218 och 1161cp1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 1

Artikel 27 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna får tillhandahålla kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare i enlighet med de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | 1.   Medlemsstaterna får tillhandahålla kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare
  , definierade
  i enlighet med
  kriterierna i artikel 4.1 d, enligt
  de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna får tillhandahålla kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare i enlighet med de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

1.   Medlemsstaterna får tillhandahålla kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare
  , definierade
  i enlighet med
  kriterierna i artikel 4.1 d, enligt
  de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Ändring 1159

Ändring 1159

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 2

Artikel 27 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Som en del av skyldigheterna att
  bidra till det särskilda mål att
  locka unga jordbrukare
  och underlätta affärsutvecklingen i landsbygdsområden
  som anges i artikel 6.1 g och att avsätta minst
  2
  % av sina tilldelade direktstöd för detta mål i enlighet med artikel 86.4 får medlemsstaterna tillhandahålla ett kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare som nyligen har startat affärsverksamhet för första gången och som är berättigade till stöd inom ramen för det grundläggande inkomststöd som avses i artikel 17. | 2.   Som en del av skyldigheterna att locka unga jordbrukare
  i enlighet med det mål
  som anges i artikel 6.1 g och att avsätta minst
  4
   % av sina tilldelade direktstöd för detta mål i enlighet med artikel 86.4 får medlemsstaterna tillhandahålla ett kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare som nyligen har startat affärsverksamhet för första gången
  såsom ansvariga för ett jordbruksföretag
  och som är berättigade till stöd inom ramen för det grundläggande inkomststöd som avses i artikel 17. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Som en del av skyldigheterna att
  bidra till det särskilda mål att
  locka unga jordbrukare
  och underlätta affärsutvecklingen i landsbygdsområden
  som anges i artikel 6.1 g och att avsätta minst
  2
  % av sina tilldelade direktstöd för detta mål i enlighet med artikel 86.4 får medlemsstaterna tillhandahålla ett kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare som nyligen har startat affärsverksamhet för första gången och som är berättigade till stöd inom ramen för det grundläggande inkomststöd som avses i artikel 17.

2.   Som en del av skyldigheterna att locka unga jordbrukare
  i enlighet med det mål
  som anges i artikel 6.1 g och att avsätta minst
  4
   % av sina tilldelade direktstöd för detta mål i enlighet med artikel 86.4 får medlemsstaterna tillhandahålla ett kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare som nyligen har startat affärsverksamhet för första gången
  såsom ansvariga för ett jordbruksföretag
  och som är berättigade till stöd inom ramen för det grundläggande inkomststöd som avses i artikel 17.

Ändring 1161cp3

Ändring 1161cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 3

Artikel 27 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Det kompletterande inkomststödet för unga jordbrukare ska tillhandahållas i form av ett årligt och frikopplat stöd per stödberättigande hektar. | 3.   Det kompletterande inkomststödet för unga jordbrukare ska tillhandahållas
  under högst sju år, beräknat från datumet för ansökan om stöd för unga jordbrukare, och ska tillhandahållas
  i form av
  antingen ett enhetsbelopp per aktiv jordbrukare eller
  ett årligt och frikopplat stöd per stödberättigande hektar.
  I det fallet får det beräknas på nationell nivå eller på basis av de territorier som definierats i enlighet med artikel 18.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Det kompletterande inkomststödet för unga jordbrukare ska tillhandahållas i form av ett årligt och frikopplat stöd per stödberättigande hektar.

3.   Det kompletterande inkomststödet för unga jordbrukare ska tillhandahållas
  under högst sju år, beräknat från datumet för ansökan om stöd för unga jordbrukare, och ska tillhandahållas
  i form av
  antingen ett enhetsbelopp per aktiv jordbrukare eller
  ett årligt och frikopplat stöd per stödberättigande hektar.
  I det fallet får det beräknas på nationell nivå eller på basis av de territorier som definierats i enlighet med artikel 18.2.

Ändring 221

Ändring 221

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 3a (ny)

Artikel 27 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Unga jordbrukare som under det sista tillämpningsåret för förordning (EU) nr 1307/2013 har fått stöd enligt artikel 50 i den förordningen kan få det stöd som avses i denna artikel under högst den tidsperiod som avses i punkt 3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Unga jordbrukare som under det sista tillämpningsåret för förordning (EU) nr 1307/2013 har fått stöd enligt artikel 50 i den förordningen kan få det stöd som avses i denna artikel under högst den tidsperiod som avses i punkt 3.

Ändring 222

Ändring 222

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 3b (ny)

Artikel 27 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Stödet ska beviljas för ett antal hektar som högst motsvarar den genomsnittliga storleken på jordbruksföretag på nationell nivå eller med utgångspunkt i de territorier som anges i artikel 18.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Stödet ska beviljas för ett antal hektar som högst motsvarar den genomsnittliga storleken på jordbruksföretag på nationell nivå eller med utgångspunkt i de territorier som anges i artikel 18.2.

Ändring 223

Ändring 223

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 3c (ny)

Artikel 27 – punkt 3c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Medlemsstaterna får fastställa särskilda regler för unga jordbrukare som är anslutna till grupper av jordbrukare, producentorganisationer eller kooperativ, så att dessa inte går miste om stödet enligt denna artikel när de ansluter sig till sådana enheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3c.
     
  Medlemsstaterna får fastställa särskilda regler för unga jordbrukare som är anslutna till grupper av jordbrukare, producentorganisationer eller kooperativ, så att dessa inte går miste om stödet enligt denna artikel när de ansluter sig till sådana enheter.

Ändring 1160

Ändring 1160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – punkt 3d (ny)

Artikel 27 – punkt 3d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3d.
     
  I fråga om juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa stödet på unga jordbrukare som är medlemmar i dessa juridiska personer eller grupper i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna kan ta på sig rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda jordbrukare som är ansvariga för ett jordbruksföretag, i synnerhet när det gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, förutsatt att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstrukturer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3d.
     
  I fråga om juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa stödet på unga jordbrukare som är medlemmar i dessa juridiska personer eller grupper i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna kan ta på sig rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda jordbrukare som är ansvariga för ett jordbruksföretag, i synnerhet när det gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, förutsatt att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstrukturer.

Ändring 1130

Ändring 1130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28

Artikel 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 28 | Artikel 28 |
| System för klimatet
  och
  miljön | System för klimatet, miljön
  och djurskydd |
| 1.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla stöd för system för klimatet
  och
  miljön (nedan kallade miljösystem) enligt de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | 1.   Medlemsstaterna ska
  inrätta och
  tillhandahålla stöd för system för klimatet, miljön
  och djurskyddet
  (nedan kallade miljösystem) enligt de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.
  Miljösystemen inom ett område ska stå i konsekvens med målen i ett annat område. |
| | Medlemsstaterna ska erbjuda en stor mångfald av miljösystem för att säkerställa att jordbrukarna kan delta och för att belöna olika ambitionsnivåer. Medlemsstaterna ska ordna med system som ger sidovinster, främjar synergieffekter och lägger tonvikt vid ett integrerat arbetssätt. För att underlätta samstämmiga och effektivt belönande system ska medlemsstaterna inrätta poängsystem eller graderingssystem. |
| 2.   Medlemsstaterna ska inom ramen för denna interventionstyp stödja
  riktiga
  jordbrukare som gör åtaganden om att
  beakta
  jordbruksmetoder med gynnsam inverkan
  på
  klimatet
  och
  miljön
  för stödberättigande hektar
  . | 2.   Medlemsstaterna ska inom ramen för denna interventionstyp stödja
  aktiva
  jordbrukare
  eller jordbrukargrupper
  som gör åtaganden om att
  bevara och bedriva
  jordbruksmetoder med gynnsam inverkan
  samt om att övergå till metoder och teknik och certifierade system som mera kraftfullt kan bidra till
  klimatet, miljön
  och djurskyddet, och som införts i enlighet med artikel 28a och tagits med i den förteckning som avses i artikel 28b och anpassats för att kunna tillgodose särskilda nationella eller regionala behov
  . |
| 3.   
  Medlemsstaterna
  ska
  fastställa förteckningen med jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön
  . | 3.   
  Stödet för miljösystem
  ska
  tillhandahållas i form av ett årligt stöd per stödberättigande hektar och/eller ett stöd per jordbruksföretag, och ska beviljas som incitamentpåverkande stöd utöver ersättning för uppkomna merkostnader och inkomstbortfall, och kan bestå av ett enhetsbelopp
  .
  Stödnivån ska variera, utgående från respektive ambitionsnivå i varje miljösystem, och grunda sig på icke-diskriminerande kriterier. |
| 4.
     
  Dessa jordbruksmetoder ska utformas så att de uppfyller ett eller flera av de särskilda miljö- och klimatrelaterade mål som anges i artikel 6.1 d, e och f. | |
| 5.
     
  Enligt denna interventionstyp ska medlemsstaterna endast tillhandahålla stöd som täcker åtaganden som | |
| a) | går utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 28

Artikel 28

System för klimatet
  och
  miljön

och

System för klimatet, miljön
  och djurskydd

och djurskydd

1.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla stöd för system för klimatet
  och
  miljön (nedan kallade miljösystem) enligt de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

1.   Medlemsstaterna ska
  inrätta och
  tillhandahålla stöd för system för klimatet, miljön
  och djurskyddet
  (nedan kallade miljösystem) enligt de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.
  Miljösystemen inom ett område ska stå i konsekvens med målen i ett annat område.

Medlemsstaterna ska erbjuda en stor mångfald av miljösystem för att säkerställa att jordbrukarna kan delta och för att belöna olika ambitionsnivåer. Medlemsstaterna ska ordna med system som ger sidovinster, främjar synergieffekter och lägger tonvikt vid ett integrerat arbetssätt. För att underlätta samstämmiga och effektivt belönande system ska medlemsstaterna inrätta poängsystem eller graderingssystem.

Medlemsstaterna ska erbjuda en stor mångfald av miljösystem för att säkerställa att jordbrukarna kan delta och för att belöna olika ambitionsnivåer. Medlemsstaterna ska ordna med system som ger sidovinster, främjar synergieffekter och lägger tonvikt vid ett integrerat arbetssätt. För att underlätta samstämmiga och effektivt belönande system ska medlemsstaterna inrätta poängsystem eller graderingssystem.

2.   Medlemsstaterna ska inom ramen för denna interventionstyp stödja
  riktiga
  jordbrukare som gör åtaganden om att
  beakta
  jordbruksmetoder med gynnsam inverkan
  på
  klimatet
  och
  miljön
  för stödberättigande hektar
  .

2.   Medlemsstaterna ska inom ramen för denna interventionstyp stödja
  aktiva
  jordbrukare
  eller jordbrukargrupper
  som gör åtaganden om att
  bevara och bedriva
  jordbruksmetoder med gynnsam inverkan
  samt om att övergå till metoder och teknik och certifierade system som mera kraftfullt kan bidra till
  klimatet, miljön
  och djurskyddet, och som införts i enlighet med artikel 28a och tagits med i den förteckning som avses i artikel 28b och anpassats för att kunna tillgodose särskilda nationella eller regionala behov
  .

3.   
  Medlemsstaterna
  ska
  fastställa förteckningen med jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön
  .

3.   
  Stödet för miljösystem
  ska
  tillhandahållas i form av ett årligt stöd per stödberättigande hektar och/eller ett stöd per jordbruksföretag, och ska beviljas som incitamentpåverkande stöd utöver ersättning för uppkomna merkostnader och inkomstbortfall, och kan bestå av ett enhetsbelopp
  .
  Stödnivån ska variera, utgående från respektive ambitionsnivå i varje miljösystem, och grunda sig på icke-diskriminerande kriterier.

4.
     
  Dessa jordbruksmetoder ska utformas så att de uppfyller ett eller flera av de särskilda miljö- och klimatrelaterade mål som anges i artikel 6.1 d, e och f.

5.
     
  Enligt denna interventionstyp ska medlemsstaterna endast tillhandahålla stöd som täcker åtaganden som

a)

a)

går utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning,

går utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning,

| b) | går utöver de tillämpliga minimikrav för användning av gödselmedel och växtskyddsmedel, djurskydd och andra bindande krav som fastställs i nationell rätt och unionsrätten, |
| --- | --- |

b)

b)

går utöver de tillämpliga minimikrav för användning av gödselmedel och växtskyddsmedel, djurskydd och andra bindande krav som fastställs i nationell rätt och unionsrätten,

går utöver de tillämpliga minimikrav för användning av gödselmedel och växtskyddsmedel, djurskydd och andra bindande krav som fastställs i nationell rätt och unionsrätten,

| c) | går utöver de villkor som fastställts för underhåll av jordbruksarealer i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning, |
| --- | --- |

c)

c)

går utöver de villkor som fastställts för underhåll av jordbruksarealer i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning,

går utöver de villkor som fastställts för underhåll av jordbruksarealer i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning,

| d) | skiljer sig från åtaganden för vilka stöd beviljas enligt artikel 65. |
| --- | --- |

d)

d)

skiljer sig från åtaganden för vilka stöd beviljas enligt artikel 65.

skiljer sig från åtaganden för vilka stöd beviljas enligt artikel 65.

6.
     
  Stödet för miljösystem ska tillhandahållas i form av ett årligt stöd per stödberättigande hektar och ska beviljas som antingen

| a) | stöd som tillhandahålls utöver det grundläggande inkomststöd som anges i underavsnitt 2 i detta avsnitt, eller |
| --- | --- |

a)

a)

stöd som tillhandahålls utöver det grundläggande inkomststöd som anges i underavsnitt 2 i detta avsnitt, eller

stöd som tillhandahålls utöver det grundläggande inkomststöd som anges i underavsnitt 2 i detta avsnitt, eller

| b) | stöd som ersätter stödmottagare för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppstått till följd av de åtaganden som fastställs i enlighet med artikel 65. |
| --- | --- |

b)

b)

stöd som ersätter stödmottagare för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppstått till följd av de åtaganden som fastställs i enlighet med artikel 65.

stöd som ersätter stödmottagare för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppstått till följd av de åtaganden som fastställs i enlighet med artikel 65.

7.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att interventionerna enligt denna artikel är samstämmiga med dem som beviljas enligt artikel 65.

8.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera den här förordningen med ytterligare regler för miljösystemen.

Ändring 238

Ändring 238

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28a (ny)

Artikel 28a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 28a |
| | System för att stärka konkurrenskraften |
| | 1.
     
  Medlemsstaterna ska tillhandahålla stöd för frivilliga system för förstärkning av konkurrenskraften (nedan kallade förstärkningssystem) enligt de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| | 2.
     
  Medlemsstaterna ska inom ramen för denna interventionstyp stödja aktiva jordbrukare som gör åtaganden om utgifter som är gynnsamma för att stärka jordbrukarens jordbruksmässiga konkurrenskraft. |
| | 3.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa en förteckning över kategorier av stödberättigande utgifter som är gynnsamma för att stärka jordbrukarens konkurrenskraft. |
| | 4.
     
  Dessa metoder ska utformas så att de uppfyller ett eller flera av de särskilda ekonomiska mål som anges i artikel 6.1 a, b och c, och bidrar till det övergripande målet enligt artikel 5. |
| | 5.
     
  Enligt denna interventionstyp ska medlemsstaterna endast tillhandahålla stöd som täcker åtaganden som inte medför dubbel finansiering sett till denna förordning. |
| | 6.
     
  Stödet för förstärkningssystem ska tillhandahållas i form av ett årligt stöd och ska beviljas som antingen |
| | (a) | stöd baserat på stödberättigande hektar utöver det grundläggande inkomststöd som anges i underavsnitt 2 i detta avsnitt, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 28a

Artikel 28a

System för att stärka konkurrenskraften

System för att stärka konkurrenskraften

1.
     
  Medlemsstaterna ska tillhandahålla stöd för frivilliga system för förstärkning av konkurrenskraften (nedan kallade förstärkningssystem) enligt de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

2.
     
  Medlemsstaterna ska inom ramen för denna interventionstyp stödja aktiva jordbrukare som gör åtaganden om utgifter som är gynnsamma för att stärka jordbrukarens jordbruksmässiga konkurrenskraft.

3.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa en förteckning över kategorier av stödberättigande utgifter som är gynnsamma för att stärka jordbrukarens konkurrenskraft.

4.
     
  Dessa metoder ska utformas så att de uppfyller ett eller flera av de särskilda ekonomiska mål som anges i artikel 6.1 a, b och c, och bidrar till det övergripande målet enligt artikel 5.

5.
     
  Enligt denna interventionstyp ska medlemsstaterna endast tillhandahålla stöd som täcker åtaganden som inte medför dubbel finansiering sett till denna förordning.

6.
     
  Stödet för förstärkningssystem ska tillhandahållas i form av ett årligt stöd och ska beviljas som antingen

(a)

(a)

stöd baserat på stödberättigande hektar utöver det grundläggande inkomststöd som anges i underavsnitt 2 i detta avsnitt, eller

stöd baserat på stödberättigande hektar utöver det grundläggande inkomststöd som anges i underavsnitt 2 i detta avsnitt, eller

| (b) | stöd som ersätter stödmottagarna för alla eller en del av de kostnader som uppstått, eller |
| --- | --- |

(b)

(b)

stöd som ersätter stödmottagarna för alla eller en del av de kostnader som uppstått, eller

stöd som ersätter stödmottagarna för alla eller en del av de kostnader som uppstått, eller

| (c) | stöd baserat på output som är relevant för denna interventionstyp. |
| --- | --- |

(c)

(c)

stöd baserat på output som är relevant för denna interventionstyp.

stöd baserat på output som är relevant för denna interventionstyp.

7.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att interventionerna enligt denna artikel är samstämmiga med de som beviljas enligt artiklarna 27, 28, 65, 68, 69, 70, 71 och 72.

8.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på en komplettering av den här förordningen med ytterligare regler för förstärkningssystemen.

Ändring 1131

Ändring 1131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28b (ny)

Artikel 28b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 28b |
| | Metoder som är stödberättigade enligt systemen för klimatet, miljön och djurskyddet |
| | 1.
     
  De jordbruksmetoder som omfattas av denna interventionstyp ska bidra till uppnåendet av ett eller flera av de särskilda målen i artikel 6.1 d, e, f och i och samtidigt bevara och förbättra jordbrukarnas ekonomiska resultat i enlighet med de särskilda målen i artikel 6.1 a och b. |
| | 2.
     
  De jordbruksmetoder som avses i punkt 1 i denna artikel ska omfatta minst två av följande områden av klimat- och miljöåtgärder: |
| | a) | Åtgärder mot klimatförändringarna, också åtgärder för minskning av jordbrukets växthusgasutsläpp och/eller för bevarad eller förbättrad koldioxidbindning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 28b

Artikel 28b

Metoder som är stödberättigade enligt systemen för klimatet, miljön och djurskyddet

Metoder som är stödberättigade enligt systemen för klimatet, miljön och djurskyddet

1.
     
  De jordbruksmetoder som omfattas av denna interventionstyp ska bidra till uppnåendet av ett eller flera av de särskilda målen i artikel 6.1 d, e, f och i och samtidigt bevara och förbättra jordbrukarnas ekonomiska resultat i enlighet med de särskilda målen i artikel 6.1 a och b.

2.
     
  De jordbruksmetoder som avses i punkt 1 i denna artikel ska omfatta minst två av följande områden av klimat- och miljöåtgärder:

a)

a)

Åtgärder mot klimatförändringarna, också åtgärder för minskning av jordbrukets växthusgasutsläpp och/eller för bevarad eller förbättrad koldioxidbindning.

Åtgärder mot klimatförändringarna, också åtgärder för minskning av jordbrukets växthusgasutsläpp och/eller för bevarad eller förbättrad koldioxidbindning.

| b) | Åtgärder för minskning av utsläpp av annat än växthusgaser. |
| --- | --- |

b)

b)

Åtgärder för minskning av utsläpp av annat än växthusgaser.

Åtgärder för minskning av utsläpp av annat än växthusgaser.

| c) | Skydd och förbättring av vattenkvaliteten i jordbruksområden och minskad belastning på vattentillgångarna. |
| --- | --- |

c)

c)

Skydd och förbättring av vattenkvaliteten i jordbruksområden och minskad belastning på vattentillgångarna.

Skydd och förbättring av vattenkvaliteten i jordbruksområden och minskad belastning på vattentillgångarna.

| d) | Åtgärder för att minska markerosionen och för att förbättra markbördigheten och hanteringen av näringsämnen, samt för att bevara och återupprätta biota i marken. |
| --- | --- |

d)

d)

Åtgärder för att minska markerosionen och för att förbättra markbördigheten och hanteringen av näringsämnen, samt för att bevara och återupprätta biota i marken.

Åtgärder för att minska markerosionen och för att förbättra markbördigheten och hanteringen av näringsämnen, samt för att bevara och återupprätta biota i marken.

| e) | Skydd av biologisk mångfald, bevarande eller återställande av livsmiljöer och arter, skydd av pollinatörer samt landskapsvård, även landskapsomformning. |
| --- | --- |

e)

e)

Skydd av biologisk mångfald, bevarande eller återställande av livsmiljöer och arter, skydd av pollinatörer samt landskapsvård, även landskapsomformning.

Skydd av biologisk mångfald, bevarande eller återställande av livsmiljöer och arter, skydd av pollinatörer samt landskapsvård, även landskapsomformning.

| f) | Åtgärder för hållbar och minskad användning av bekämpningsmedel, särskilt sådana bekämpningsmedel som är en fara för människors hälsa eller för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

f)

f)

Åtgärder för hållbar och minskad användning av bekämpningsmedel, särskilt sådana bekämpningsmedel som är en fara för människors hälsa eller för biologisk mångfald.

Åtgärder för hållbar och minskad användning av bekämpningsmedel, särskilt sådana bekämpningsmedel som är en fara för människors hälsa eller för biologisk mångfald.

| g) | Uttag av områden ur jordbruksproduktionen eller utlysande av dem till områden där varken bekämpningsmedel eller gödselmedel används. |
| --- | --- |

g)

g)

Uttag av områden ur jordbruksproduktionen eller utlysande av dem till områden där varken bekämpningsmedel eller gödselmedel används.

Uttag av områden ur jordbruksproduktionen eller utlysande av dem till områden där varken bekämpningsmedel eller gödselmedel används.

| h) | Åtgärder för att förbättra djurskyddet och motverka antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

h)

h)

Åtgärder för att förbättra djurskyddet och motverka antimikrobiell resistens.

Åtgärder för att förbättra djurskyddet och motverka antimikrobiell resistens.

| i) | Åtgärder för minskat bruk av insatsvaror och mera hållbar hantering av naturtillgångar, till exempel i form av precisionsjordbruk. |
| --- | --- |

i)

i)

Åtgärder för minskat bruk av insatsvaror och mera hållbar hantering av naturtillgångar, till exempel i form av precisionsjordbruk.

Åtgärder för minskat bruk av insatsvaror och mera hållbar hantering av naturtillgångar, till exempel i form av precisionsjordbruk.

| j) | Åtgärder för ökad mångfald bland djur och växter, av omsorg om bättre motståndskraft mot sjukdomar och klimatförändringar. |
| --- | --- |

j)

j)

Åtgärder för ökad mångfald bland djur och växter, av omsorg om bättre motståndskraft mot sjukdomar och klimatförändringar.

Åtgärder för ökad mångfald bland djur och växter, av omsorg om bättre motståndskraft mot sjukdomar och klimatförändringar.

3.
     
  De jordbruksmetoder som avses i punkt i i denna artikel ska

| a) | gå utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning, |
| --- | --- |

a)

a)

gå utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning,

gå utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning,

| b) | gå utöver de minimikrav för djurskydd samt för användning av gödselmedel och växtskyddsmedel och andra bindande krav som fastställs i unionsrätten, |
| --- | --- |

b)

b)

gå utöver de minimikrav för djurskydd samt för användning av gödselmedel och växtskyddsmedel och andra bindande krav som fastställs i unionsrätten,

gå utöver de minimikrav för djurskydd samt för användning av gödselmedel och växtskyddsmedel och andra bindande krav som fastställs i unionsrätten,

| c) | gå utöver de villkor som fastställs för underhåll av jordbruksarealer i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning, |
| --- | --- |

c)

c)

gå utöver de villkor som fastställs för underhåll av jordbruksarealer i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning,

gå utöver de villkor som fastställs för underhåll av jordbruksarealer i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning,

| d) | skilja sig från eller komplettera åtaganden för vilka stöd beviljas enligt artikel 65. |
| --- | --- |

d)

d)

skilja sig från eller komplettera åtaganden för vilka stöd beviljas enligt artikel 65.

skilja sig från eller komplettera åtaganden för vilka stöd beviljas enligt artikel 65.

4.
     
  Kommissionen ska senast ... [två månader efter denna förordnings ikraftträdande] anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på en komplettering av den här förordningen genom att fastställa en vägledande och icke uttömmande förteckning över exempel på metoder som överensstämmer med punkterna 1, 2 och 3 i denna artikel.

Ändring 1132

Ändring 1132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28c (ny)

Artikel 28c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 28c |
| | Nationella förteckningar över metoder som är stödberättigade enligt systemen för klimatet, miljön och djurskyddet |
| | Medlemsstaterna ska, i samarbete med berörda parter på nationell, regional och lokal nivå, upprätta de nationella förteckningarna över metoder som är stödberättigade enligt de system för klimat, miljö och djurskydd som avses i artikel 28, varvid de ska kunna ta exempel från den vägledande och icke uttömmande förteckning som avses i artikel 28b eller införa ytterligare metoder som uppfyller villkoren i artikel 28b och ta hänsyn till sina specifika nationella eller regionala behov i enlighet med artikel 96. |
| | De nationella förteckningarna ska bestå av olika åtgärder av annat slag än de som omfattas av artikel 65 eller åtgärder av samma slag, men med olika ambitionsnivå, i enlighet med artikel 28. |
| | Medlemsstaterna ska i dessa förteckningar ta med åtminstone miljösystem avsedda att inrätta ett verktyg för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk, och, i förekommande fall, för lämplig vård av våtmarker och torvmarker. |
| | Områden som utsetts vid tillämpningen av direktiv 92/43/EEG eller 2009/147/EG och där likvärdiga åtgärder genomförs ska automatiskt anses som stödberättigade enligt systemet. |
| | De nationella förteckningarna ska godkännas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artiklarna 106 och 107. |
| | Kommissionen ska ge medlemsstaterna nödvändig vägledning inför sammanställandet av de nationella förteckningarna, vilket ska ske i samordning med det europeiska och de nationella nätverken för den gemensamma jordbrukspolitiken vilka föreskrivs i artikel 113 och ha som syfte att underlätta utbytet av bästa praxis och förbättra kunskapsunderlaget och finna fram till lösningar. |
| | Vid bedömningen av de nationella förteckningarna ska kommissionen särskilt ta hänsyn till deras utformning, sannolika verkan och genomslag, förhandenvaron av alternativ och systemens bidrag till de särskilda mål som avses i artikel 28a. |
| | Kommissionen ska bedöma de nationella förteckningarna vartannat år. Bedömningarna ska göras allmänt tillgängliga, och i händelse av brister eller negativ bedömning ska medlemsstaterna föreslå ändrade nationella förteckningar och system i enlighet med förfarandet i artiklarna 106 och 107. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 28c

Artikel 28c

Nationella förteckningar över metoder som är stödberättigade enligt systemen för klimatet, miljön och djurskyddet

Nationella förteckningar över metoder som är stödberättigade enligt systemen för klimatet, miljön och djurskyddet

Medlemsstaterna ska, i samarbete med berörda parter på nationell, regional och lokal nivå, upprätta de nationella förteckningarna över metoder som är stödberättigade enligt de system för klimat, miljö och djurskydd som avses i artikel 28, varvid de ska kunna ta exempel från den vägledande och icke uttömmande förteckning som avses i artikel 28b eller införa ytterligare metoder som uppfyller villkoren i artikel 28b och ta hänsyn till sina specifika nationella eller regionala behov i enlighet med artikel 96.

Medlemsstaterna ska, i samarbete med berörda parter på nationell, regional och lokal nivå, upprätta de nationella förteckningarna över metoder som är stödberättigade enligt de system för klimat, miljö och djurskydd som avses i artikel 28, varvid de ska kunna ta exempel från den vägledande och icke uttömmande förteckning som avses i artikel 28b eller införa ytterligare metoder som uppfyller villkoren i artikel 28b och ta hänsyn till sina specifika nationella eller regionala behov i enlighet med artikel 96.

De nationella förteckningarna ska bestå av olika åtgärder av annat slag än de som omfattas av artikel 65 eller åtgärder av samma slag, men med olika ambitionsnivå, i enlighet med artikel 28.

De nationella förteckningarna ska bestå av olika åtgärder av annat slag än de som omfattas av artikel 65 eller åtgärder av samma slag, men med olika ambitionsnivå, i enlighet med artikel 28.

Medlemsstaterna ska i dessa förteckningar ta med åtminstone miljösystem avsedda att inrätta ett verktyg för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk, och, i förekommande fall, för lämplig vård av våtmarker och torvmarker.

Medlemsstaterna ska i dessa förteckningar ta med åtminstone miljösystem avsedda att inrätta ett verktyg för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk, och, i förekommande fall, för lämplig vård av våtmarker och torvmarker.

Områden som utsetts vid tillämpningen av direktiv 92/43/EEG eller 2009/147/EG och där likvärdiga åtgärder genomförs ska automatiskt anses som stödberättigade enligt systemet.

Områden som utsetts vid tillämpningen av direktiv 92/43/EEG eller 2009/147/EG och där likvärdiga åtgärder genomförs ska automatiskt anses som stödberättigade enligt systemet.

De nationella förteckningarna ska godkännas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artiklarna 106 och 107.

De nationella förteckningarna ska godkännas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artiklarna 106 och 107.

Kommissionen ska ge medlemsstaterna nödvändig vägledning inför sammanställandet av de nationella förteckningarna, vilket ska ske i samordning med det europeiska och de nationella nätverken för den gemensamma jordbrukspolitiken vilka föreskrivs i artikel 113 och ha som syfte att underlätta utbytet av bästa praxis och förbättra kunskapsunderlaget och finna fram till lösningar.

Kommissionen ska ge medlemsstaterna nödvändig vägledning inför sammanställandet av de nationella förteckningarna, vilket ska ske i samordning med det europeiska och de nationella nätverken för den gemensamma jordbrukspolitiken vilka föreskrivs i artikel 113 och ha som syfte att underlätta utbytet av bästa praxis och förbättra kunskapsunderlaget och finna fram till lösningar.

Vid bedömningen av de nationella förteckningarna ska kommissionen särskilt ta hänsyn till deras utformning, sannolika verkan och genomslag, förhandenvaron av alternativ och systemens bidrag till de särskilda mål som avses i artikel 28a.

Vid bedömningen av de nationella förteckningarna ska kommissionen särskilt ta hänsyn till deras utformning, sannolika verkan och genomslag, förhandenvaron av alternativ och systemens bidrag till de särskilda mål som avses i artikel 28a.

Kommissionen ska bedöma de nationella förteckningarna vartannat år. Bedömningarna ska göras allmänt tillgängliga, och i händelse av brister eller negativ bedömning ska medlemsstaterna föreslå ändrade nationella förteckningar och system i enlighet med förfarandet i artiklarna 106 och 107.

Kommissionen ska bedöma de nationella förteckningarna vartannat år. Bedömningarna ska göras allmänt tillgängliga, och i händelse av brister eller negativ bedömning ska medlemsstaterna föreslå ändrade nationella förteckningar och system i enlighet med förfarandet i artiklarna 106 och 107.

Ändring 239

Ändring 239

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 1

Artikel 29 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna får bevilja kopplat inkomststöd till
  riktiga
  jordbrukare i enlighet med de villkor som anges i detta underavsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | 1.   Medlemsstaterna får bevilja kopplat inkomststöd till
  aktiva
  jordbrukare i enlighet med de villkor som anges i detta underavsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna får bevilja kopplat inkomststöd till
  riktiga
  jordbrukare i enlighet med de villkor som anges i detta underavsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

1.   Medlemsstaterna får bevilja kopplat inkomststöd till
  aktiva
  jordbrukare i enlighet med de villkor som anges i detta underavsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Ändringar 240 och 1162

Ändringar 240 och 1162

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 2

Artikel 29 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaternas interventioner ska hjälpa de sektorer som stöds och de produktioner eller särskilda typer av jordbruk som ingår i dem och som anges i artikel 30, med att komma till rätta med de problem de har genom att förbättra deras konkurrenskraft, hållbarhet eller kvalitet. | 2.   Medlemsstaternas interventioner ska hjälpa de sektorer som stöds och de produktioner eller särskilda typer av jordbruk som ingår i dem och som anges i artikel 30, med att komma till rätta med de problem de har genom att förbättra deras konkurrenskraft,
  strukturering,
  hållbarhet eller kvalitet.
  Genom undantag från föregående stycke får medlemsstaterna stödja proteingrödor och baljväxter som är upptagna i förteckningen i artikel 30 för att förbättra deras konkurrenskraft, hållbarhet eller kvalitet. Dessutom måste dessa interventioner vara samstämmiga med relevanta särskilda mål i artikel 6.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaternas interventioner ska hjälpa de sektorer som stöds och de produktioner eller särskilda typer av jordbruk som ingår i dem och som anges i artikel 30, med att komma till rätta med de problem de har genom att förbättra deras konkurrenskraft, hållbarhet eller kvalitet.

2.   Medlemsstaternas interventioner ska hjälpa de sektorer som stöds och de produktioner eller särskilda typer av jordbruk som ingår i dem och som anges i artikel 30, med att komma till rätta med de problem de har genom att förbättra deras konkurrenskraft,
  strukturering,
  hållbarhet eller kvalitet.
  Genom undantag från föregående stycke får medlemsstaterna stödja proteingrödor och baljväxter som är upptagna i förteckningen i artikel 30 för att förbättra deras konkurrenskraft, hållbarhet eller kvalitet. Dessutom måste dessa interventioner vara samstämmiga med relevanta särskilda mål i artikel 6.1.

Ändring 241

Ändring 241

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 3

Artikel 29 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Det kopplade inkomststödet
  ska tillhandahållas i form av ett årligt stöd
  per hektar eller djur
  . | 3.   
  Kopplat stöd är ett system för produktionsbegränsning som
  ska tillhandahållas i form av ett årligt stöd
  på grundval av fastställda arealer och avkastningar eller på ett fastställt antal djur och som ska iaktta de finansiella tak som ska fastställas av medlemsstaterna för varje åtgärd och anmälas till kommissionen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Det kopplade inkomststödet
  ska tillhandahållas i form av ett årligt stöd
  per hektar eller djur
  .

3.   
  Kopplat stöd är ett system för produktionsbegränsning som
  ska tillhandahållas i form av ett årligt stöd
  på grundval av fastställda arealer och avkastningar eller på ett fastställt antal djur och som ska iaktta de finansiella tak som ska fastställas av medlemsstaterna för varje åtgärd och anmälas till kommissionen
  .

Ändring 242

Ändring 242

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 3a (ny)

Artikel 29 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Medlemsstaterna får besluta att rikta eller öka det kopplade stödet i förhållande till stödmottagarens engagemang för att förbättra sin konkurrenskraft eller kvalitet eller struktureringen av sektorn. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Medlemsstaterna får besluta att rikta eller öka det kopplade stödet i förhållande till stödmottagarens engagemang för att förbättra sin konkurrenskraft eller kvalitet eller struktureringen av sektorn.

Ändring 1163

Ändring 1163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 3b (ny)

Artikel 29 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  I fråga om juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa stödet på medlemmarna i dessa juridiska personer eller grupper i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna kan ta på sig rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda jordbrukare som är ansvariga för ett jordbruksföretag, i synnerhet när det gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, förutsatt att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstrukturer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  I fråga om juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa stödet på medlemmarna i dessa juridiska personer eller grupper i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna kan ta på sig rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda jordbrukare som är ansvariga för ett jordbruksföretag, i synnerhet när det gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, förutsatt att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstrukturer.

Ändring 243

Ändring 243

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30

Artikel 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kopplat inkomststöd får endast beviljas följande sektorer och
  de
  produktioner eller särskilda typer av jordbruk
  som ingår i sektorerna och som är särskilt viktiga av ekonomiska, sociala eller miljömässiga skäl
  : spannmål, oljeväxter, proteingrödor, trindsädesslag, lin, hampa, ris, nötter, stärkelsepotatis, mjölk och mjölkprodukter, utsäde, får- och getkött, nöt- och kalvkött, olivolja, silkesmaskar, torkat foder, humle, sockerbetor, sockerrör och cikoria, frukt och grönsaker, skottskog med kort omloppstid
  och andra energi- och industrigrödor, med undantag för träd, som används för produktion av produkter som kan ersätta fossila material
  . | Kopplat inkomststöd får endast beviljas följande sektorer och produktioner eller särskilda typer av jordbruk: spannmål, oljeväxter, proteingrödor, trindsädesslag, lin, hampa, ris, nötter, stärkelsepotatis, mjölk och mjölkprodukter, utsäde, får- och getkött, nöt- och kalvkött, olivolja, silkesmaskar, torkat foder, humle, sockerbetor, sockerrör och cikoria, frukt och grönsaker, skottskog med kort omloppstid. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kopplat inkomststöd får endast beviljas följande sektorer och
  de
  produktioner eller särskilda typer av jordbruk
  som ingår i sektorerna och som är särskilt viktiga av ekonomiska, sociala eller miljömässiga skäl
  : spannmål, oljeväxter, proteingrödor, trindsädesslag, lin, hampa, ris, nötter, stärkelsepotatis, mjölk och mjölkprodukter, utsäde, får- och getkött, nöt- och kalvkött, olivolja, silkesmaskar, torkat foder, humle, sockerbetor, sockerrör och cikoria, frukt och grönsaker, skottskog med kort omloppstid
  och andra energi- och industrigrödor, med undantag för träd, som används för produktion av produkter som kan ersätta fossila material
  .

de

som ingår i sektorerna och som är särskilt viktiga av ekonomiska, sociala eller miljömässiga skäl

och andra energi- och industrigrödor, med undantag för träd, som används för produktion av produkter som kan ersätta fossila material

Kopplat inkomststöd får endast beviljas följande sektorer och produktioner eller särskilda typer av jordbruk: spannmål, oljeväxter, proteingrödor, trindsädesslag, lin, hampa, ris, nötter, stärkelsepotatis, mjölk och mjölkprodukter, utsäde, får- och getkött, nöt- och kalvkött, olivolja, silkesmaskar, torkat foder, humle, sockerbetor, sockerrör och cikoria, frukt och grönsaker, skottskog med kort omloppstid.

Ändring 244

Ändring 244

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 1a (ny)

Artikel 31 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Genom undantag från punkt 1 får kopplat stöd också beviljas till jordbrukare som inte förfogar över stödberättigande hektar. |
| | Vid beviljande av kopplat stöd ska medlemsstaterna säkerställa att följande villkor är uppfyllda: |
| | (a) | Det finns ett tydligt behov eller en tydlig fördel av miljömässigt eller socioekonomiskt slag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Genom undantag från punkt 1 får kopplat stöd också beviljas till jordbrukare som inte förfogar över stödberättigande hektar.

Vid beviljande av kopplat stöd ska medlemsstaterna säkerställa att följande villkor är uppfyllda:

Vid beviljande av kopplat stöd ska medlemsstaterna säkerställa att följande villkor är uppfyllda:

(a)

(a)

Det finns ett tydligt behov eller en tydlig fördel av miljömässigt eller socioekonomiskt slag.

Det finns ett tydligt behov eller en tydlig fördel av miljömässigt eller socioekonomiskt slag.

| (b) | Stödet skapar inte någon betydande snedvridning på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Stödet skapar inte någon betydande snedvridning på den inre marknaden.

Stödet skapar inte någon betydande snedvridning på den inre marknaden.

| (c) | Stöd till boskapsproduktion ska vara förenligt med direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Stöd till boskapsproduktion ska vara förenligt med direktiv 2000/60/EG.

Stöd till boskapsproduktion ska vara förenligt med direktiv 2000/60/EG.

Ändringar 1229 och 1353

Ändringar 1229 och 1353

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 1b (ny)

Artikel 31 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Det kopplade inkomststödet kommer proportionellt att utesluta antalet djur vars slutdestination är försäljning för tjurfäktningsverksamhet, både genom direktförsäljning eller via mellanhänder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  Det kopplade inkomststödet kommer proportionellt att utesluta antalet djur vars slutdestination är försäljning för tjurfäktningsverksamhet, både genom direktförsäljning eller via mellanhänder.

Ändring 245

Ändring 245

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 33

Artikel 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

[...]

utgår

utgår

Ändring 246

Ändring 246

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34

Artikel 34

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska bevilja ett grödspecifikt stöd för bomull till
  riktiga
  jordbrukare som producerar bomull enligt KN-nummer 5201 00 enligt de villkor som anges i detta underavsnitt. | Medlemsstaterna ska bevilja ett grödspecifikt stöd för bomull till
  aktiva
  jordbrukare som producerar bomull enligt KN-nummer 5201 00 enligt de villkor som anges i detta underavsnitt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska bevilja ett grödspecifikt stöd för bomull till
  riktiga
  jordbrukare som producerar bomull enligt KN-nummer 5201 00 enligt de villkor som anges i detta underavsnitt.

riktiga

Medlemsstaterna ska bevilja ett grödspecifikt stöd för bomull till
  aktiva
  jordbrukare som producerar bomull enligt KN-nummer 5201 00 enligt de villkor som anges i detta underavsnitt.

aktiva

Ändring 247

Ändring 247

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36 – punkt 3 – strecksats 1

Artikel 36 – punkt 3 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Bulgarien:
  624,11
  euro |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Bulgarien:
  624,11
  euro

624,11

| — | Bulgarien:
  X
  euro |
| --- | --- |

—

Bulgarien:
  X
  euro

X

Ändring 248

Ändring 248

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36 – punkt 3 – strecksats 2

Artikel 36 – punkt 3 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Grekland:
  225,04
  euro |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Grekland:
  225,04
  euro

225,04

| — | Grekland:
  X
  euro |
| --- | --- |

—

Grekland:
  X
  euro

X

Ändring 249

Ändring 249

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36 – punkt 3 – strecksats 3

Artikel 36 – punkt 3 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Spanien:
  348,03
  euro |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Spanien:
  348,03
  euro

348,03

| — | Spanien:
  X
  euro |
| --- | --- |

—

Spanien:
  X
  euro

X

Ändring 250

Ändring 250

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 36 – punkt 3 – strecksats 4

Artikel 36 – punkt 3 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Portugal:
  219,09
  euro |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Portugal:
  219,09
  euro

219,09

| — | Portugal:
  X
  euro |
| --- | --- |

—

Portugal:
  X
  euro

X

Ändringar 251 och 1042

Ändringar 251 och 1042

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 39 – led a

Artikel 39 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Den sektor för frukt och grönsaker som avses i artikel 1.2 i i förordning (EU) nr 1308/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Den sektor för frukt och grönsaker som avses i artikel 1.2 i i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (a) | Den sektor för frukt och grönsaker som avses i artikel 1.2
  led
  i i förordning (EU) nr 1308/2013
  och sådana produkter som är öronmärkta för bearbetning
  . |
| --- | --- |

(a)

Den sektor för frukt och grönsaker som avses i artikel 1.2
  led
  i i förordning (EU) nr 1308/2013
  och sådana produkter som är öronmärkta för bearbetning
  .

led

och sådana produkter som är öronmärkta för bearbetning

Ändring 252

Ändring 252

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 39 – led f

Artikel 39 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | De övriga sektorer som avses i artikel 1.2 a–h, k, m, o–t och w i förordning (EU) nr 1308/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

De övriga sektorer som avses i artikel 1.2 a–h, k, m, o–t och w i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (f) | De övriga sektorer som avses i artikel 1.2 a–h, k, m, o–t och w i förordning (EU) nr 1308/2013
  , samt proteingrödor
  . |
| --- | --- |

(f)

De övriga sektorer som avses i artikel 1.2 a–h, k, m, o–t och w i förordning (EU) nr 1308/2013
  , samt proteingrödor
  .

, samt proteingrödor

Ändring 253

Ändring 253

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 40 – punkt 3

Artikel 40 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna får i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja att genomföra de sektorsspecifika interventionstyper som avses i artikel 39 d, e och f. | 3.   Medlemsstaterna får i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja att genomföra de sektorsspecifika interventionstyper som avses i artikel 39 d, e och f
  , och de ska motivera sina val av sektorer och interventionstyper
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna får i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja att genomföra de sektorsspecifika interventionstyper som avses i artikel 39 d, e och f.

3.   Medlemsstaterna får i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja att genomföra de sektorsspecifika interventionstyper som avses i artikel 39 d, e och f
  , och de ska motivera sina val av sektorer och interventionstyper
  .

Ändring 254

Ändring 254

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 41 – led a

Artikel 41 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | säkerställande av att de interventionstyper som fastställs i detta kapitel fungerar väl, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

säkerställande av att de interventionstyper som fastställs i detta kapitel fungerar väl,

| (a) | säkerställande av att de interventionstyper som fastställs i detta kapitel fungerar väl,
  i synnerhet för att undvika snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden, |
| --- | --- |

(a)

säkerställande av att de interventionstyper som fastställs i detta kapitel fungerar väl,
  i synnerhet för att undvika snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden,

i synnerhet för att undvika snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden,

Ändring 255

Ändring 255

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 41 – led aa (nytt)

Artikel 41 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | tillhandahållande av stöd till producentorganisationer i samband med fullgörande av deras särskilda uppgifter enligt detta kapitel, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

tillhandahållande av stöd till producentorganisationer i samband med fullgörande av deras särskilda uppgifter enligt detta kapitel,

tillhandahållande av stöd till producentorganisationer i samband med fullgörande av deras särskilda uppgifter enligt detta kapitel,

Ändring 256

Ändring 256

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 41 – led c

Artikel 41 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | den högsta nivån av ekonomiskt stöd från unionen för de tillbakadraganden från marknaden som avses i artikel 46.4 a och de interventionstyper som avses i artikel 52.3, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

den högsta nivån av ekonomiskt stöd från unionen för de tillbakadraganden från marknaden som avses i artikel 46.4 a och de interventionstyper som avses i artikel 52.3,

| (c) | den högsta nivån av ekonomiskt stöd från unionen för de tillbakadraganden från marknaden som avses i artikel 46.4 a och de interventionstyper som avses i artikel 52.3,
  såväl som fasta avgifter för förpackning och transport av den tillbakadragna produkten för gratisutdelning och de kostnader som hänger ihop med bearbetningen av produkten innan den ska delas ut gratis, |
| --- | --- |

(c)

den högsta nivån av ekonomiskt stöd från unionen för de tillbakadraganden från marknaden som avses i artikel 46.4 a och de interventionstyper som avses i artikel 52.3,
  såväl som fasta avgifter för förpackning och transport av den tillbakadragna produkten för gratisutdelning och de kostnader som hänger ihop med bearbetningen av produkten innan den ska delas ut gratis,

såväl som fasta avgifter för förpackning och transport av den tillbakadragna produkten för gratisutdelning och de kostnader som hänger ihop med bearbetningen av produkten innan den ska delas ut gratis,

Ändring 257

Ändring 257

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 41 – led ca (nytt)

Artikel 41 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | fastställande av villkoren för att upprätta och förvalta driftsfonden samt för ansökningar om stöd och förskottsbetalningar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

fastställande av villkoren för att upprätta och förvalta driftsfonden samt för ansökningar om stöd och förskottsbetalningar,

fastställande av villkoren för att upprätta och förvalta driftsfonden samt för ansökningar om stöd och förskottsbetalningar,

Ändring 258

Ändring 258

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – inledningen

Artikel 42 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Följande mål
  ska
  eftersträvas inom sektorn för frukt och grönsaker: | I enlighet med artiklarna 5 och 6 ska
  följande mål eftersträvas inom sektorn för frukt och grönsaker: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Följande mål
  ska
  eftersträvas inom sektorn för frukt och grönsaker:

ska

I enlighet med artiklarna 5 och 6 ska
  följande mål eftersträvas inom sektorn för frukt och grönsaker:

I enlighet med artiklarna 5 och 6 ska

Ändring 259

Ändring 259

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – led b

Artikel 42 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Koncentration av utbudet och utsläppande av produkterna från sektorn för frukt och grönsaker på marknaden, bland annat genom direktmarknadsföring; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a och c. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Koncentration av utbudet och utsläppande av produkterna från sektorn för frukt och grönsaker på marknaden, bland annat genom direktmarknadsföring; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a och c.

| (b) | Koncentration av utbudet och utsläppande av produkterna från sektorn för frukt och grönsaker på marknaden, bland annat genom direktmarknadsföring
  och korta leveranskedjor, samt främjande av kollektiva avtalsförhandlingar
  ; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a
  , b
  och c. |
| --- | --- |

(b)

Koncentration av utbudet och utsläppande av produkterna från sektorn för frukt och grönsaker på marknaden, bland annat genom direktmarknadsföring
  och korta leveranskedjor, samt främjande av kollektiva avtalsförhandlingar
  ; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a
  , b
  och c.

och korta leveranskedjor, samt främjande av kollektiva avtalsförhandlingar

, b

Ändring 260

Ändring 260

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – led c

Artikel 42 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Forskning om och utveckling av hållbara produktionsmetoder, inbegripet motståndskraft mot skadegörare, och innovativa metoder som stärker ekonomisk konkurrenskraft och marknadsutveckling; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, c och i. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Forskning om och utveckling av hållbara produktionsmetoder, inbegripet motståndskraft mot skadegörare, och innovativa metoder som stärker ekonomisk konkurrenskraft och marknadsutveckling; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, c och i.

| (c) | Tillämpning av,
  forskning om och utveckling av hållbara produktionsmetoder, inbegripet motståndskraft mot skadegörare, och innovativa metoder som stärker ekonomisk konkurrenskraft och marknadsutveckling; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a
  , b
  , c och i. |
| --- | --- |

(c)

Tillämpning av,
  forskning om och utveckling av hållbara produktionsmetoder, inbegripet motståndskraft mot skadegörare, och innovativa metoder som stärker ekonomisk konkurrenskraft och marknadsutveckling; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a
  , b
  , c och i.

Tillämpning av,

, b

Ändring 261

Ändring 261

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – led d

Artikel 42 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Utveckla, genomföra och främja produktionsmetoder som tar hänsyn till miljön, miljövänliga odlings- och produktionsmetoder, hållbart nyttjande av naturresurser för att särskilt skydda vatten, mark, luft, biologisk mångfald och andra naturresurser; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 e 
  och
  f. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Utveckla, genomföra och främja produktionsmetoder som tar hänsyn till miljön, miljövänliga odlings- och produktionsmetoder, hållbart nyttjande av naturresurser för att särskilt skydda vatten, mark, luft, biologisk mångfald och andra naturresurser; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 e 
  och
  f.

och

| (d) | Utveckla, genomföra och främja produktionsmetoder som tar hänsyn till miljön, miljövänliga odlings- och produktionsmetoder, hållbart nyttjande av naturresurser för att särskilt skydda vatten, mark, luft, biologisk mångfald och andra naturresurser; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1
  d,
  e, f
  och i
  . |
| --- | --- |

(d)

Utveckla, genomföra och främja produktionsmetoder som tar hänsyn till miljön, miljövänliga odlings- och produktionsmetoder, hållbart nyttjande av naturresurser för att särskilt skydda vatten, mark, luft, biologisk mångfald och andra naturresurser; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1
  d,
  e, f
  och i
  .

d,

och i

Ändring 262

Ändring 262

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – led f

Artikel 42 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Främja produkters kommersiella värde och kvalitet, bland annat genom att förbättra
  produktkvaliteten
  och utveckla produkter som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning eller som omfattas av
  ett nationellt
  kvalitetssystem; dessa mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1 b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Främja produkters kommersiella värde och kvalitet, bland annat genom att förbättra
  produktkvaliteten
  och utveckla produkter som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning eller som omfattas av
  ett nationellt
  kvalitetssystem; dessa mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1 b.

produktkvaliteten

ett nationellt

| (f) | Främja produkters kommersiella värde och kvalitet, bland annat genom att förbättra
  produkter för bearbetning,
  och utveckla produkter som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, eller som omfattas av
  andra offentliga eller privata
  kvalitetssystem; dessa mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1 b. |
| --- | --- |

(f)

Främja produkters kommersiella värde och kvalitet, bland annat genom att förbättra
  produkter för bearbetning,
  och utveckla produkter som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, eller som omfattas av
  andra offentliga eller privata
  kvalitetssystem; dessa mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1 b.

produkter för bearbetning,

andra offentliga eller privata

Ändring 263

Ändring 263

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – led g

Artikel 42 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Främja och marknadsföra produkter inom sektorn för frukt och grönsaker, i färsk eller bearbetad form; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 b
  och
  c. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Främja och marknadsföra produkter inom sektorn för frukt och grönsaker, i färsk eller bearbetad form; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 b
  och
  c.

och

| (g) | Främja och marknadsföra produkter inom sektorn för frukt och grönsaker, i färsk eller bearbetad form; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 b, c
  och i
  . |
| --- | --- |

(g)

Främja och marknadsföra produkter inom sektorn för frukt och grönsaker, i färsk eller bearbetad form; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 b, c
  och i
  .

och i

Ändring 264

Ändring 264

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – led i

Artikel 42 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (i) | Krisförebyggande och
  krishantering
  som syftar till att undvika samt hantera kriser på frukt- och grönsaksmarknaderna; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, b och c. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(i)

Krisförebyggande och
  krishantering
  som syftar till att undvika samt hantera kriser på frukt- och grönsaksmarknaderna; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, b och c.

krishantering

| (i) | Krisförebyggande
  , riskreducering
  och
  riskhantering, även med växtskyddsaspekter,
  som syftar till att undvika samt hantera kriser på frukt- och grönsaksmarknaderna; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, b och c. |
| --- | --- |

(i)

Krisförebyggande
  , riskreducering
  och
  riskhantering, även med växtskyddsaspekter,
  som syftar till att undvika samt hantera kriser på frukt- och grönsaksmarknaderna; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, b och c.

, riskreducering

riskhantering, även med växtskyddsaspekter,

Ändring 265

Ändring 265

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – led ia (nytt)

Artikel 42 – led ia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ia) | Hantera och minska biprodukter och avfall. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ia)

(ia)

Hantera och minska biprodukter och avfall.

Hantera och minska biprodukter och avfall.

Ändring 266

Ändring 266

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – led ib (nytt)

Artikel 42 – led ib (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ib) | Främjande av genetisk mångfald. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ib)

(ib)

Främjande av genetisk mångfald.

Främjande av genetisk mångfald.

Ändringar 267 och 819cp2

Ändringar 267 och 819cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led a

Artikel 43 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Investeringar i materiella och immateriella tillgångar,
  särskilt
  med fokus på vattenbesparing, energibesparing, ekologiska förpackningar
  och
  avfallsreducering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Investeringar i materiella och immateriella tillgångar,
  särskilt
  med fokus på vattenbesparing, energibesparing, ekologiska förpackningar
  och
  avfallsreducering.

särskilt

och

| (a) | Investeringar i materiella och immateriella tillgångar,
  inbegripet de
  med fokus på vattenbesparing
  och vattenkvalitet
  ,
  energiproduktion och
  energibesparing, ekologiska förpackningar, avfallsreducering,
  övervakning av avfallsflöden och produktionsövervakning
  . |
| --- | --- |

(a)

Investeringar i materiella och immateriella tillgångar,
  inbegripet de
  med fokus på vattenbesparing
  och vattenkvalitet
  ,
  energiproduktion och
  energibesparing, ekologiska förpackningar, avfallsreducering,
  övervakning av avfallsflöden och produktionsövervakning
  .

inbegripet de

och vattenkvalitet

energiproduktion och

övervakning av avfallsflöden och produktionsövervakning

Ändring 268

Ändring 268

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led aa (nytt)

Artikel 43 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Åtgärder för att planera och anpassa produktionen till efterfrågan, särskilt i fråga om kvalitet och kvantitet, när det gäller produkter inom sektorn för frukt och grönsaker. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Åtgärder för att planera och anpassa produktionen till efterfrågan, särskilt i fråga om kvalitet och kvantitet, när det gäller produkter inom sektorn för frukt och grönsaker.

Åtgärder för att planera och anpassa produktionen till efterfrågan, särskilt i fråga om kvalitet och kvantitet, när det gäller produkter inom sektorn för frukt och grönsaker.

Ändring 269

Ändring 269

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led ab (nytt)

Artikel 43 – punkt 1 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | Åtgärder för att höja produkternas kommersiella värde. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ab)

(ab)

Åtgärder för att höja produkternas kommersiella värde.

Åtgärder för att höja produkternas kommersiella värde.

Ändring 270

Ändring 270

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led ac (nytt)

Artikel 43 – punkt 1 – led ac (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ac) | Gemensam lagring av produkter som producerats av producentorganisationen eller av producentorganisationens medlemmar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ac)

(ac)

Gemensam lagring av produkter som producerats av producentorganisationen eller av producentorganisationens medlemmar.

Gemensam lagring av produkter som producerats av producentorganisationen eller av producentorganisationens medlemmar.

Ändring 271

Ändring 271

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led b

Artikel 43 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Forskning och experimentell produktion,
  särskilt
  med fokus på vattenbesparing, energibesparing, ekologiska förpackningar
  och
  avfallsreducering, motståndskraft mot skadegörare, begränsning av risker och effekter från användning av bekämpningsmedel, förhindrande av skador som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden och främjad användning av frukt- och grönsakssorter som är anpassade till förändrade klimatförhållanden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Forskning och experimentell produktion,
  särskilt
  med fokus på vattenbesparing, energibesparing, ekologiska förpackningar
  och
  avfallsreducering, motståndskraft mot skadegörare, begränsning av risker och effekter från användning av bekämpningsmedel, förhindrande av skador som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden och främjad användning av frukt- och grönsakssorter som är anpassade till förändrade klimatförhållanden.

särskilt

och

| (b) | Forskning och experimentell produktion, med fokus på
  åtgärder såsom
  vattenbesparing
  och vattenkvalitet
  ,
  energiproduktion och
  energibesparing, ekologiska förpackningar, avfallsreducering, motståndskraft mot skadegörare,
  integrerat växtskydd (IPM),
  begränsning av risker och effekter från användning av bekämpningsmedel
  , bevarande av pollinerare
  , förhindrande av skador som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden och främjad användning av frukt- och grönsakssorter som är anpassade till förändrade klimatförhållanden. |
| --- | --- |

(b)

Forskning och experimentell produktion, med fokus på
  åtgärder såsom
  vattenbesparing
  och vattenkvalitet
  ,
  energiproduktion och
  energibesparing, ekologiska förpackningar, avfallsreducering, motståndskraft mot skadegörare,
  integrerat växtskydd (IPM),
  begränsning av risker och effekter från användning av bekämpningsmedel
  , bevarande av pollinerare
  , förhindrande av skador som orsakas av ogynnsamma väderförhållanden och främjad användning av frukt- och grönsakssorter som är anpassade till förändrade klimatförhållanden.

åtgärder såsom

och vattenkvalitet

energiproduktion och

integrerat växtskydd (IPM),

, bevarande av pollinerare

Ändring 272

Ändring 272

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 43 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Åtgärder som syftar till miljöförbättringar och till en begränsning av och en anpassning till klimatförändringarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Åtgärder som syftar till miljöförbättringar och till en begränsning av och en anpassning till klimatförändringarna.

Åtgärder som syftar till miljöförbättringar och till en begränsning av och en anpassning till klimatförändringarna.

Ändring 273

Ändring 273

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led d

Artikel 43 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Integrerad produktion. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Integrerad produktion.

| (d) | Integrerad produktion
  , där man främjar hållbar användning av naturresurser, samtidigt som beroendet av bekämpningsmedel och andra insatsmedel minskas
  . |
| --- | --- |

(d)

Integrerad produktion
  , där man främjar hållbar användning av naturresurser, samtidigt som beroendet av bekämpningsmedel och andra insatsmedel minskas
  .

, där man främjar hållbar användning av naturresurser, samtidigt som beroendet av bekämpningsmedel och andra insatsmedel minskas

Ändring 274

Ändring 274

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led e

Artikel 43 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Åtgärder för att bevara
  mark
  och öka markens kolinnehåll. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Åtgärder för att bevara
  mark
  och öka markens kolinnehåll.

mark

| (e) | Åtgärder för att bevara
  och återställa markstrukturen
  och öka markens kolinnehåll
  , inbegripet för att undvika markförsämring
  . |
| --- | --- |

(e)

Åtgärder för att bevara
  och återställa markstrukturen
  och öka markens kolinnehåll
  , inbegripet för att undvika markförsämring
  .

och återställa markstrukturen

, inbegripet för att undvika markförsämring

Ändring 275

Ändring 275

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led h

Artikel 43 – punkt 1 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Åtgärder för att öka motståndskraften mot skadegörare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Åtgärder för att öka motståndskraften mot skadegörare.

| (h) | Åtgärder för att öka motståndskraften mot skadegörare
  och för att minska skador orsakade av skadegörare, bland annat genom att främja principen om integrerat växtskydd
  . |
| --- | --- |

(h)

Åtgärder för att öka motståndskraften mot skadegörare
  och för att minska skador orsakade av skadegörare, bland annat genom att främja principen om integrerat växtskydd
  .

och för att minska skador orsakade av skadegörare, bland annat genom att främja principen om integrerat växtskydd

Ändring 276

Ändring 276

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led ha (nytt)

Artikel 43 – punkt 1 – led ha (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ha) | Åtgärder för att införa produktionssystem som särskilt gynnar biologisk och strukturell mångfald. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ha)

(ha)

Åtgärder för att införa produktionssystem som särskilt gynnar biologisk och strukturell mångfald.

Åtgärder för att införa produktionssystem som särskilt gynnar biologisk och strukturell mångfald.

Ändring 277

Ändring 277

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led k

Artikel 43 – punkt 1 – led k

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (k) | Åtgärder för att öka hållbarheten och effektiviteten när det gäller transporter och lagring av produkter inom sektorn för frukt och grönsaker. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(k)

Åtgärder för att öka hållbarheten och effektiviteten när det gäller transporter och lagring av produkter inom sektorn för frukt och grönsaker.

| (k) | Åtgärder för att öka hållbarheten och effektiviteten när det gäller transporter och lagring av produkter inom sektorn för frukt och grönsaker
  och för att främja korta leveranskedjor
  . |
| --- | --- |

(k)

Åtgärder för att öka hållbarheten och effektiviteten när det gäller transporter och lagring av produkter inom sektorn för frukt och grönsaker
  och för att främja korta leveranskedjor
  .

och för att främja korta leveranskedjor

Ändring 279

Ändring 279

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led n

Artikel 43 – punkt 1 – led n

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (n) | Främjande åtgärder och kommunikation, inbegripet åtgärder och verksamhet som syftar till diversifiering och konsolidering av marknaderna för frukt och grönsaker och
  till
  information om hälsofördelarna med konsumtion av frukt och grönsaker. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(n)

Främjande åtgärder och kommunikation, inbegripet åtgärder och verksamhet som syftar till diversifiering och konsolidering av marknaderna för frukt och grönsaker och
  till
  information om hälsofördelarna med konsumtion av frukt och grönsaker.

till

| (n) | Främjande åtgärder och kommunikation, inbegripet åtgärder och verksamhet som syftar till diversifiering och konsolidering av marknaderna för frukt och grönsaker
  , sökande efter nya avsättningsmöjligheter
  och information om hälsofördelarna med konsumtion av frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

(n)

Främjande åtgärder och kommunikation, inbegripet åtgärder och verksamhet som syftar till diversifiering och konsolidering av marknaderna för frukt och grönsaker
  , sökande efter nya avsättningsmöjligheter
  och information om hälsofördelarna med konsumtion av frukt och grönsaker.

, sökande efter nya avsättningsmöjligheter

Ändring 280

Ändring 280

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led o

Artikel 43 – punkt 1 – led o

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (o) | Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd,
  särskilt
  med avseende på hållbara metoder för skadedjursbekämpning, hållbar användning av bekämpningsmedel
  samt
  anpassning till och begränsning av klimatförändringar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(o)

Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd,
  särskilt
  med avseende på hållbara metoder för skadedjursbekämpning, hållbar användning av bekämpningsmedel
  samt
  anpassning till och begränsning av klimatförändringar.

särskilt

samt

| (o) | Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd,
  inbegripet
  med avseende på hållbara metoder för skadedjursbekämpning, hållbar
  respektive minskad
  användning av bekämpningsmedel
  , integrerat växtskydd,
  anpassning till och begränsning av klimatförändringar
  , agroekologiska metoder, förbättrad produktkvalitet, bättre marknadsförings- och förhandlingsvillkor samt tillämpning av växtskyddsprotokoll för export till tredjeländer
  . |
| --- | --- |

(o)

Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd,
  inbegripet
  med avseende på hållbara metoder för skadedjursbekämpning, hållbar
  respektive minskad
  användning av bekämpningsmedel
  , integrerat växtskydd,
  anpassning till och begränsning av klimatförändringar
  , agroekologiska metoder, förbättrad produktkvalitet, bättre marknadsförings- och förhandlingsvillkor samt tillämpning av växtskyddsprotokoll för export till tredjeländer
  .

inbegripet

respektive minskad

, integrerat växtskydd,

, agroekologiska metoder, förbättrad produktkvalitet, bättre marknadsförings- och förhandlingsvillkor samt tillämpning av växtskyddsprotokoll för export till tredjeländer

Ändring 281

Ändring 281

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led p

Artikel 43 – punkt 1 – led p

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (p) | Utbildning och utbyte av bästa praxis,
  särskilt
  med avseende på hållbara metoder för skadedjursbekämpning, hållbar användning av bekämpningsmedel samt bidragande till anpassning till och begränsning av klimatförändringarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(p)

Utbildning och utbyte av bästa praxis,
  särskilt
  med avseende på hållbara metoder för skadedjursbekämpning, hållbar användning av bekämpningsmedel samt bidragande till anpassning till och begränsning av klimatförändringarna.

särskilt

| (p) | Utbildning och utbyte av bästa praxis,
  bland annat
  med avseende på hållbara metoder för skadedjursbekämpning,
  alternativ till bekämpningsmedel,
  hållbar
  respektive minskad
  användning av bekämpningsmedel samt bidragande till anpassning till och begränsning av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

(p)

Utbildning och utbyte av bästa praxis,
  bland annat
  med avseende på hållbara metoder för skadedjursbekämpning,
  alternativ till bekämpningsmedel,
  hållbar
  respektive minskad
  användning av bekämpningsmedel samt bidragande till anpassning till och begränsning av klimatförändringarna.

bland annat

alternativ till bekämpningsmedel,

respektive minskad

Ändring 282

Ändring 282

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led pa (nytt)

Artikel 43 – punkt 1 – led pa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (pa) | Åtgärder för att förbättra kvaliteten genom innovation. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(pa)

(pa)

Åtgärder för att förbättra kvaliteten genom innovation.

Åtgärder för att förbättra kvaliteten genom innovation.

Ändring 283

Ändring 283

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 1 – led pb (nytt)

Artikel 43 – punkt 1 – led pb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (pb) | Inrättande av spårbarhets-/certifieringssystem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(pb)

(pb)

Inrättande av spårbarhets-/certifieringssystem.

Inrättande av spårbarhets-/certifieringssystem.

Ändring 284

Ändring 284

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 2 – led b

Artikel 43 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Investeringar i materiella och immateriella tillgångar för en effektivare förvaltning av de volymer som släpps ut på marknaden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Investeringar i materiella och immateriella tillgångar för en effektivare förvaltning av de volymer som släpps ut på marknaden.

| (b) | Investeringar i materiella och immateriella tillgångar för en effektivare förvaltning av de volymer som släpps ut på marknaden
  , inbegripet för gemensam lagring
  . |
| --- | --- |

(b)

Investeringar i materiella och immateriella tillgångar för en effektivare förvaltning av de volymer som släpps ut på marknaden
  , inbegripet för gemensam lagring
  .

, inbegripet för gemensam lagring

Ändring 285

Ändring 285

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 2 – led d

Artikel 43 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Tillbakadragande från marknaden för gratisutdelning eller annat ändamål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Tillbakadragande från marknaden för gratisutdelning eller annat ändamål.

| (d) | Tillbakadragande från marknaden för gratisutdelning
  , inbegripet kostnaderna för bearbetning av de tillbakadragna produkterna före gratisutdelningen,
  eller annat ändamål. |
| --- | --- |

(d)

Tillbakadragande från marknaden för gratisutdelning
  , inbegripet kostnaderna för bearbetning av de tillbakadragna produkterna före gratisutdelningen,
  eller annat ändamål.

, inbegripet kostnaderna för bearbetning av de tillbakadragna produkterna före gratisutdelningen,

Ändring 286

Ändring 286

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 2 – led g

Artikel 43 – punkt 2 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Skördeförsäkring som bidrar till att trygga producenternas intäkter vid förluster förorsakade av naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden, sjukdomar eller skadedjursangrepp, samtidigt som det säkerställs att stödmottagarna vidtar nödvändiga riskförebyggande åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Skördeförsäkring som bidrar till att trygga producenternas intäkter vid förluster förorsakade av naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden, sjukdomar eller skadedjursangrepp, samtidigt som det säkerställs att stödmottagarna vidtar nödvändiga riskförebyggande åtgärder.

| (g) | Skördeförsäkring
  , inbegripet indexbaserade försäkringar som täcker en mätbar fara,
  som bidrar till att trygga producenternas intäkter vid förluster förorsakade av naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden, sjukdomar eller skadedjursangrepp, samtidigt som det säkerställs att stödmottagarna vidtar nödvändiga riskförebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

(g)

Skördeförsäkring
  , inbegripet indexbaserade försäkringar som täcker en mätbar fara,
  som bidrar till att trygga producenternas intäkter vid förluster förorsakade av naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden, sjukdomar eller skadedjursangrepp, samtidigt som det säkerställs att stödmottagarna vidtar nödvändiga riskförebyggande åtgärder.

, inbegripet indexbaserade försäkringar som täcker en mätbar fara,

Ändring 287

Ändring 287

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 2 – led h

Artikel 43 – punkt 2 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Handledning till andra producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 eller till enskilda producenter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Handledning till andra producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 eller till enskilda producenter.

| (h) | Utbytesverksamhet och/eller
  handledning till andra producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 eller till enskilda producenter. |
| --- | --- |

(h)

Utbytesverksamhet och/eller
  handledning till andra producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 eller till enskilda producenter.

Utbytesverksamhet och/eller

Ändring 288

Ändring 288

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 2 – led ha (nytt)

Artikel 43 – punkt 2 – led ha (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ha) | Marknadsföring av produkter och information om hälsofördelarna med konsumtion av frukt och grönsaker som en reaktion på marknadskriser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ha)

(ha)

Marknadsföring av produkter och information om hälsofördelarna med konsumtion av frukt och grönsaker som en reaktion på marknadskriser.

Marknadsföring av produkter och information om hälsofördelarna med konsumtion av frukt och grönsaker som en reaktion på marknadskriser.

Ändring 289

Ändring 289

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 2 – led i

Artikel 43 – punkt 2 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (i) | Genomförande och förvaltning av tredjeländers växtskyddsprotokoll på unionens territorium för att
  underlätta
  tillträdet till tredjelandsmarknader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(i)

Genomförande och förvaltning av tredjeländers växtskyddsprotokoll på unionens territorium för att
  underlätta
  tillträdet till tredjelandsmarknader.

underlätta

| (i) | Förhandling,
  genomförande och förvaltning av tredjeländers växtskyddsprotokoll på unionens territorium för att
  möjliggöra
  tillträdet till tredjelandsmarknader
  , inbegripet marknadsstudier
  . |
| --- | --- |

(i)

Förhandling,
  genomförande och förvaltning av tredjeländers växtskyddsprotokoll på unionens territorium för att
  möjliggöra
  tillträdet till tredjelandsmarknader
  , inbegripet marknadsstudier
  .

Förhandling,

möjliggöra

, inbegripet marknadsstudier

Ändring 290

Ändring 290

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 2 – led ia (nytt)

Artikel 43 – punkt 2 – led ia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ia) | Förebyggande och hantering av fytosanitära kriser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ia)

(ia)

Förebyggande och hantering av fytosanitära kriser.

Förebyggande och hantering av fytosanitära kriser.

Ändring 291

Ändring 291

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 2 – led k

Artikel 43 – punkt 2 – led k

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (k) | Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd,
  särskilt
  med avseende på hållbara metoder för skadedjursbekämpning och hållbar användning av bekämpningsmedel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(k)

Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd,
  särskilt
  med avseende på hållbara metoder för skadedjursbekämpning och hållbar användning av bekämpningsmedel.

särskilt

| (k) | Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd,
  bland annat
  med avseende på hållbara metoder för skadedjursbekämpning
  , exempelvis integrerat växtskydd,
  och hållbar
  respektive minskad
  användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

(k)

Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd,
  bland annat
  med avseende på hållbara metoder för skadedjursbekämpning
  , exempelvis integrerat växtskydd,
  och hållbar
  respektive minskad
  användning av bekämpningsmedel.

bland annat

, exempelvis integrerat växtskydd,

respektive minskad

Ändring 292

Ändring 292

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 2 – led ka (nytt)

Artikel 43 – punkt 2 – led ka (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ka) | Utbildningsåtgärder och utbyte av bästa praxis. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ka)

(ka)

Utbildningsåtgärder och utbyte av bästa praxis.

Utbildningsåtgärder och utbyte av bästa praxis.

Ändring 293

Ändring 293

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 2

Artikel 44 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De operativa programmen ska ha en minsta varaktighet på tre år och en högsta varaktighet på sju år. De ska eftersträva de mål som anges i artikel 42 d och e, och minst två andra mål som anges i den artikeln. | 2.   De operativa programmen ska ha en minsta varaktighet på tre år och en högsta varaktighet på sju år. De ska eftersträva de mål som anges i artikel 42
  b,
  d och e, och minst två andra mål som anges i den artikeln. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   De operativa programmen ska ha en minsta varaktighet på tre år och en högsta varaktighet på sju år. De ska eftersträva de mål som anges i artikel 42 d och e, och minst två andra mål som anges i den artikeln.

2.   De operativa programmen ska ha en minsta varaktighet på tre år och en högsta varaktighet på sju år. De ska eftersträva de mål som anges i artikel 42
  b,
  d och e, och minst två andra mål som anges i den artikeln.

Ändring 294

Ändring 294

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 5a (ny)

Artikel 44 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  De operativa programmen för sammanslutningar av producentorganisationer får vara antingen partiella operativa program eller fullständiga operativa program. De fullständiga operativa programmen måste rätta sig efter samma förvaltningsregler och villkor som producentorganisationernas operativa program. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  De operativa programmen för sammanslutningar av producentorganisationer får vara antingen partiella operativa program eller fullständiga operativa program. De fullständiga operativa programmen måste rätta sig efter samma förvaltningsregler och villkor som producentorganisationernas operativa program.

Ändring 295

Ändring 295

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 6 – stycke 1

Artikel 44 – punkt 6 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Operativa program för sammanslutningar av producentorganisationer får inte omfatta samma
  interventioner
  som medlemsorganisationernas operativa program. Medlemsstaterna ska beakta de operativa programmen för sammanslutningar av producentorganisationer tillsammans med medlemsorganisationernas operativa program. | Operativa program för sammanslutningar av producentorganisationer får inte omfatta samma
  insatser
  som medlemsorganisationernas operativa program. Medlemsstaterna ska beakta de operativa programmen för sammanslutningar av producentorganisationer tillsammans med medlemsorganisationernas operativa program.
  Sammanslutningar av producentorganisationer får lämna in partiella operativa program som består av åtgärder som fastslagits, men inte genomförts, av medlemsorganisationerna i deras operativa program. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Operativa program för sammanslutningar av producentorganisationer får inte omfatta samma
  interventioner
  som medlemsorganisationernas operativa program. Medlemsstaterna ska beakta de operativa programmen för sammanslutningar av producentorganisationer tillsammans med medlemsorganisationernas operativa program.

interventioner

Operativa program för sammanslutningar av producentorganisationer får inte omfatta samma
  insatser
  som medlemsorganisationernas operativa program. Medlemsstaterna ska beakta de operativa programmen för sammanslutningar av producentorganisationer tillsammans med medlemsorganisationernas operativa program.
  Sammanslutningar av producentorganisationer får lämna in partiella operativa program som består av åtgärder som fastslagits, men inte genomförts, av medlemsorganisationerna i deras operativa program.

insatser

Sammanslutningar av producentorganisationer får lämna in partiella operativa program som består av åtgärder som fastslagits, men inte genomförts, av medlemsorganisationerna i deras operativa program.

Ändring 296

Ändring 296

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 6 – stycke 2 – led a

Artikel 44 – punkt 6 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | interventioner
  inom ramen för de operativa programmen för en sammanslutning av producentorganisationer helt och hållet finansieras genom bidrag från den sammanslutningens medlemsorganisationer och att sådan finansiering tas från dessa medlemsorganisationers driftsfonder, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

interventioner
  inom ramen för de operativa programmen för en sammanslutning av producentorganisationer helt och hållet finansieras genom bidrag från den sammanslutningens medlemsorganisationer och att sådan finansiering tas från dessa medlemsorganisationers driftsfonder,

interventioner

| (a) | insatser
  inom ramen för de operativa programmen för en sammanslutning av producentorganisationer helt och hållet finansieras genom bidrag från den sammanslutningens medlemsorganisationer och att sådan finansiering tas från dessa medlemsorganisationers driftsfonder, |
| --- | --- |

(a)

insatser
  inom ramen för de operativa programmen för en sammanslutning av producentorganisationer helt och hållet finansieras genom bidrag från den sammanslutningens medlemsorganisationer och att sådan finansiering tas från dessa medlemsorganisationers driftsfonder,

insatser

Ändring 298

Ändring 298

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 7 – led aa (nytt)

Artikel 44 – punkt 7 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | de operativa programmen omfattar tre eller fler åtgärder som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 d och e, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

de operativa programmen omfattar tre eller fler åtgärder som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 d och e,

de operativa programmen omfattar tre eller fler åtgärder som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 d och e,

Ändring 300

Ändring 300

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 7a (ny)

Artikel 44 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Operativa program som har godkänts före ... [den dag då denna förordning träder i kraft] ska regleras i enlighet med de förordningar enligt vilka de godkänts tills de löper ut, såvida inte producentorganisationen eller sammanslutningen av producentorganisationer frivilligt beslutar att anta denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7a.
     
  Operativa program som har godkänts före ... [den dag då denna förordning träder i kraft] ska regleras i enlighet med de förordningar enligt vilka de godkänts tills de löper ut, såvida inte producentorganisationen eller sammanslutningen av producentorganisationer frivilligt beslutar att anta denna förordning.

Ändring 301

Ändring 301

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 1 – led a

Artikel 45 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | ekonomiska bidrag från |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

(a)

ekonomiska bidrag från

ekonomiska bidrag från

utgår

utgår

| | i) | medlemmar i producentorganisationen och/eller själva producentorganisationen, eller |
| --- | --- | --- |

i)

i)

medlemmar i producentorganisationen och/eller själva producentorganisationen, eller

medlemmar i producentorganisationen och/eller själva producentorganisationen, eller

| ii) | sammanslutningar av producentorganisationer genom medlemmarna i dessa sammanslutningar, |
| --- | --- |

ii)

ii)

sammanslutningar av producentorganisationer genom medlemmarna i dessa sammanslutningar,

sammanslutningar av producentorganisationer genom medlemmarna i dessa sammanslutningar,

Ändring 302

Ändring 302

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 1 – inledningen

Artikel 45 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker och/eller deras sammanslutningar får inrätta
  driftsfonder
  .
  Fonderna
  ska finansieras genom | 1.   Producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker och/eller deras sammanslutningar får inrätta
  en driftsfond för att finansiera de operativa program som medlemsstaterna godkänt
  .
  Fonden
  ska finansieras genom
  bidrag från producentorganisationen själv eller sammanslutningen av producentorganisationer och/eller dess partner, tillsammans med det ekonomiska stöd som avses i artikel 46. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker och/eller deras sammanslutningar får inrätta
  driftsfonder
  .
  Fonderna
  ska finansieras genom

1.   Producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker och/eller deras sammanslutningar får inrätta
  en driftsfond för att finansiera de operativa program som medlemsstaterna godkänt
  .
  Fonden
  ska finansieras genom
  bidrag från producentorganisationen själv eller sammanslutningen av producentorganisationer och/eller dess partner, tillsammans med det ekonomiska stöd som avses i artikel 46.

Ändring 303

Ändring 303

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46 – punkt 2 – led b

Artikel 46 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | 4,5  % av värdet av den saluförda produktionen för varje sammanslutning av producentorganisationer, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

4,5  % av värdet av den saluförda produktionen för varje sammanslutning av producentorganisationer,

| (b) | 4,5  % av värdet av den saluförda produktionen för varje sammanslutning av producentorganisationer
  och |
| --- | --- |

(b)

4,5  % av värdet av den saluförda produktionen för varje sammanslutning av producentorganisationer
  och

och

Ändring 304

Ändring 304

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46 – punkt 2 – led ba (nytt)

Artikel 46 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | 5 % av värdet av den saluförda produktionen för








  — | producentorganisationer vars saluförda produktion och antal medlemmar under det år som det operativa programmet läggs fram är 25 % högre än den genomsnittliga saluförda produktionen och det genomsnittliga antalet registrerade medlemmar under deras föregående operativa program, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

5 % av värdet av den saluförda produktionen för

5 % av värdet av den saluförda produktionen för

—

producentorganisationer vars saluförda produktion och antal medlemmar under det år som det operativa programmet läggs fram är 25 % högre än den genomsnittliga saluförda produktionen och det genomsnittliga antalet registrerade medlemmar under deras föregående operativa program,

producentorganisationer vars saluförda produktion och antal medlemmar under det år som det operativa programmet läggs fram är 25 % högre än den genomsnittliga saluförda produktionen och det genomsnittliga antalet registrerade medlemmar under deras föregående operativa program,

| — | det första operativa programmet för en producentorganisation som tillkommit genom en sammanslagning, |
| --- | --- |

—

det första operativa programmet för en producentorganisation som tillkommit genom en sammanslagning,

det första operativa programmet för en producentorganisation som tillkommit genom en sammanslagning,

| — | varje gränsöverskridande producentorganisation eller gränsöverskridande sammanslutning av producentorganisationer. |
| --- | --- |

—

varje gränsöverskridande producentorganisation eller gränsöverskridande sammanslutning av producentorganisationer.

varje gränsöverskridande producentorganisation eller gränsöverskridande sammanslutning av producentorganisationer.

Ändring 305

Ändring 305

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46 – punkt 2 – stycke 1 – led c

Artikel 46 – punkt 2 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | 5 % av värdet av den saluförda produktionen för varje gränsöverskridande producentorganisation eller gränsöverskridande sammanslutning av producentorganisationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

(c)

5 % av värdet av den saluförda produktionen för varje gränsöverskridande producentorganisation eller gränsöverskridande sammanslutning av producentorganisationer.

5 % av värdet av den saluförda produktionen för varje gränsöverskridande producentorganisation eller gränsöverskridande sammanslutning av producentorganisationer.

utgår

utgår

Ändring 306

Ändring 306

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46 – punkt 2 – stycke 2 – inledningen

Artikel 46 – punkt 2 – stycke 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genom undantag från första stycket får det ekonomiska
  stödet
  från unionen ökas
  på följande sätt: | Genom undantag från första stycket får det ekonomiska
  stöd
  från unionen
  som föreskrivs i led a, b och ba
  ökas
  med 0,5  % av värdet av den saluförda produktionen, förutsatt att denna procentsats endast används för en eller flera interventioner som är knutna till de mål som anges i artikel 42 c, d, e, g, h och i. |
| (a) | När det gäller producentorganisationer får procentsatsen ökas till 4,6  % av värdet av den saluförda produktionen under förutsättning att det belopp som överstiger 4,1  % av värdet av den saluförda produktionen endast används för en eller flera interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 c, d, e, g, h och i. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Genom undantag från första stycket får det ekonomiska
  stödet
  från unionen ökas
  på följande sätt:

stödet

på följande sätt:

Genom undantag från första stycket får det ekonomiska
  stöd
  från unionen
  som föreskrivs i led a, b och ba
  ökas
  med 0,5  % av värdet av den saluförda produktionen, förutsatt att denna procentsats endast används för en eller flera interventioner som är knutna till de mål som anges i artikel 42 c, d, e, g, h och i.

stöd

som föreskrivs i led a, b och ba

med 0,5  % av värdet av den saluförda produktionen, förutsatt att denna procentsats endast används för en eller flera interventioner som är knutna till de mål som anges i artikel 42 c, d, e, g, h och i.

(a)

(a)

När det gäller producentorganisationer får procentsatsen ökas till 4,6  % av värdet av den saluförda produktionen under förutsättning att det belopp som överstiger 4,1  % av värdet av den saluförda produktionen endast används för en eller flera interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 c, d, e, g, h och i.

När det gäller producentorganisationer får procentsatsen ökas till 4,6  % av värdet av den saluförda produktionen under förutsättning att det belopp som överstiger 4,1  % av värdet av den saluförda produktionen endast används för en eller flera interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 c, d, e, g, h och i.

| (b) | När det gäller sammanslutningar av producentorganisationer får procentsatsen ökas till 5 % av värdet av den saluförda produktionen under förutsättning att det belopp som överstiger 4,5  % av värdet av den saluförda produktionen endast används för en eller flera interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 c, d, e, g, h och i och som genomförs av sammanslutningen av producentorganisationer på medlemmarnas vägnar. |
| --- | --- |

(b)

(b)

När det gäller sammanslutningar av producentorganisationer får procentsatsen ökas till 5 % av värdet av den saluförda produktionen under förutsättning att det belopp som överstiger 4,5  % av värdet av den saluförda produktionen endast används för en eller flera interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 c, d, e, g, h och i och som genomförs av sammanslutningen av producentorganisationer på medlemmarnas vägnar.

När det gäller sammanslutningar av producentorganisationer får procentsatsen ökas till 5 % av värdet av den saluförda produktionen under förutsättning att det belopp som överstiger 4,5  % av värdet av den saluförda produktionen endast används för en eller flera interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 c, d, e, g, h och i och som genomförs av sammanslutningen av producentorganisationer på medlemmarnas vägnar.

| (c) | När det gäller gränsöverskridande producentorganisationer eller gränsöverskridande sammanslutningar av producentorganisationer får procentsatsen ökas till 5,5  % av värdet av den saluförda produktionen under förutsättning att det belopp som överstiger 5 % av värdet av den saluförda produktionen endast används för en eller flera interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 c, d, e, g, h och i och som genomförs av sammanslutningen av producentorganisationer på medlemmarnas vägnar. |
| --- | --- |

(c)

(c)

När det gäller gränsöverskridande producentorganisationer eller gränsöverskridande sammanslutningar av producentorganisationer får procentsatsen ökas till 5,5  % av värdet av den saluförda produktionen under förutsättning att det belopp som överstiger 5 % av värdet av den saluförda produktionen endast används för en eller flera interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 c, d, e, g, h och i och som genomförs av sammanslutningen av producentorganisationer på medlemmarnas vägnar.

När det gäller gränsöverskridande producentorganisationer eller gränsöverskridande sammanslutningar av producentorganisationer får procentsatsen ökas till 5,5  % av värdet av den saluförda produktionen under förutsättning att det belopp som överstiger 5 % av värdet av den saluförda produktionen endast används för en eller flera interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 c, d, e, g, h och i och som genomförs av sammanslutningen av producentorganisationer på medlemmarnas vägnar.

Ändring 307

Ändring 307

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46 – punkt 3 – led a

Artikel 46 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Producentorganisationer
  verkar i olika medlemsstater och genomför gränsöverskridande interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 b och e. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Producentorganisationer
  verkar i olika medlemsstater och genomför gränsöverskridande interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 b och e.

Producentorganisationer

| (a) | Producentorganisationerna och sammanslutningarna av producentorganisationer
  verkar i olika medlemsstater och genomför gränsöverskridande interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 b och e. |
| --- | --- |

(a)

Producentorganisationerna och sammanslutningarna av producentorganisationer
  verkar i olika medlemsstater och genomför gränsöverskridande interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 42 b och e.

Producentorganisationerna och sammanslutningarna av producentorganisationer

Ändring 308

Ändring 308

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46 – punkt 3 – led d

Artikel 46 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Det operativa programmet genomförs för första gången av en sammanslutning av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Det operativa programmet genomförs för första gången av en sammanslutning av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013.

| (d) | Det operativa programmet genomförs för första gången av en
  producentorganisation eller en
  sammanslutning av producentorganisationer
  som är aktiv i en medlemsstat eller en sammanslutning av producentorganisationer som verkar i olika medlemsstater och
  som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(d)

Det operativa programmet genomförs för första gången av en
  producentorganisation eller en
  sammanslutning av producentorganisationer
  som är aktiv i en medlemsstat eller en sammanslutning av producentorganisationer som verkar i olika medlemsstater och
  som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013.

producentorganisation eller en

som är aktiv i en medlemsstat eller en sammanslutning av producentorganisationer som verkar i olika medlemsstater och

Ändring 309

Ändring 309

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46 – punkt 3 – led fa (nytt)

Artikel 46 – punkt 3 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | Producentorganisationerna verkar i bergsområden och öregioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fa)

(fa)

Producentorganisationerna verkar i bergsområden och öregioner.

Producentorganisationerna verkar i bergsområden och öregioner.

Ändring 310

Ändring 310

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 47 – punkt 1

Artikel 47 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   I de regioner i medlemsstaterna där andelen organiserade producenter inom sektorn för frukt och grönsaker ligger betydligt under unionsgenomsnittet, får medlemsstaterna bevilja de producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 ett nationellt ekonomiskt stöd på högst 80 % av de ekonomiska bidrag som avses i artikel 45.1 a och högst 10 % av värdet av den saluförda produktionen för producentorganisationen i fråga. Det nationella ekonomiska stödet ska komplettera driftsfonden. | 1.   I de regioner i medlemsstaterna där andelen organiserade producenter inom sektorn för frukt och grönsaker ligger betydligt under unionsgenomsnittet
  samt i öregioner och perifera regioner
  får medlemsstaterna bevilja de producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 ett nationellt ekonomiskt stöd på högst 80 % av de ekonomiska bidrag som avses i artikel 45.1 a och högst 10 % av värdet av den saluförda produktionen för producentorganisationen i fråga. Det nationella ekonomiska stödet ska komplettera driftsfonden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   I de regioner i medlemsstaterna där andelen organiserade producenter inom sektorn för frukt och grönsaker ligger betydligt under unionsgenomsnittet, får medlemsstaterna bevilja de producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 ett nationellt ekonomiskt stöd på högst 80 % av de ekonomiska bidrag som avses i artikel 45.1 a och högst 10 % av värdet av den saluförda produktionen för producentorganisationen i fråga. Det nationella ekonomiska stödet ska komplettera driftsfonden.

1.   I de regioner i medlemsstaterna där andelen organiserade producenter inom sektorn för frukt och grönsaker ligger betydligt under unionsgenomsnittet
  samt i öregioner och perifera regioner
  får medlemsstaterna bevilja de producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 ett nationellt ekonomiskt stöd på högst 80 % av de ekonomiska bidrag som avses i artikel 45.1 a och högst 10 % av värdet av den saluförda produktionen för producentorganisationen i fråga. Det nationella ekonomiska stödet ska komplettera driftsfonden.

Ändring 311

Ändring 311

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 48

Artikel 48

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska eftersträva
  minst ett av
  de särskilda mål som anges i artikel 6.1 inom biodlingssektorn. | Medlemsstaterna ska eftersträva de
  relevanta
  särskilda mål som anges i artikel 6.1 inom biodlingssektorn. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska eftersträva
  minst ett av
  de särskilda mål som anges i artikel 6.1 inom biodlingssektorn.

minst ett av

Medlemsstaterna ska eftersträva de
  relevanta
  särskilda mål som anges i artikel 6.1 inom biodlingssektorn.

relevanta

Ändring 312

Ändring 312

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – inledningen

Artikel 49 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  för varje mål i artikel 6.1
  välja en eller flera av följande interventionstyper inom biodlingssektorn: | 1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av följande interventionstyper inom biodlingssektorn: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  för varje mål i artikel 6.1
  välja en eller flera av följande interventionstyper inom biodlingssektorn:

1.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av följande interventionstyper inom biodlingssektorn:

Ändring 313

Ändring 313

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led a

Artikel 49 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Tekniskt bistånd till biodlare och biodlarorganisationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Tekniskt bistånd till biodlare och biodlarorganisationer.

| (a) | Tekniskt bistånd till biodlare och biodlarorganisationer
  , inbegripet främjande av god praxis, information och publicitet samt grundutbildning och fortbildning
  . |
| --- | --- |

(a)

Tekniskt bistånd till biodlare och biodlarorganisationer
  , inbegripet främjande av god praxis, information och publicitet samt grundutbildning och fortbildning
  .

, inbegripet främjande av god praxis, information och publicitet samt grundutbildning och fortbildning

Ändring 314

Ändring 314

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led b

Artikel 49 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Åtgärder för bekämpning av angrepp på bibestånd och sjukdomar som drabbar bibestånd, särskilt varroasjukan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Åtgärder för bekämpning av angrepp på bibestånd och sjukdomar som drabbar bibestånd, särskilt varroasjukan.

| (b) | Åtgärder för bekämpning
  och förebyggande
  av angrepp på bibestånd och sjukdomar som drabbar bibestånd, särskilt varroasjukan
  , samt åtgärder för att öka motståndskraften mot epidemier
  . |
| --- | --- |

(b)

Åtgärder för bekämpning
  och förebyggande
  av angrepp på bibestånd och sjukdomar som drabbar bibestånd, särskilt varroasjukan
  , samt åtgärder för att öka motståndskraften mot epidemier
  .

och förebyggande

, samt åtgärder för att öka motståndskraften mot epidemier

Ändring 315

Ändring 315

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led ba (nytt)

Artikel 49 – punkt 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Inrättande och/eller vidareutveckling av nationella bihälsonätverk. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Inrättande och/eller vidareutveckling av nationella bihälsonätverk.

Inrättande och/eller vidareutveckling av nationella bihälsonätverk.

Ändring 316

Ändring 316

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led d

Artikel 49 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Åtgärder till stöd för laboratorier som utför analyser av biodlingsprodukter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Åtgärder till stöd för laboratorier som utför analyser av biodlingsprodukter.

| (d) | Åtgärder till stöd för
  nationella, regionala eller lokala
  laboratorier som utför analyser av biodlingsprodukter
  , förluster av bin eller produktivitetsminskning samt ämnen som kan vara giftiga för bin
  . |
| --- | --- |

(d)

Åtgärder till stöd för
  nationella, regionala eller lokala
  laboratorier som utför analyser av biodlingsprodukter
  , förluster av bin eller produktivitetsminskning samt ämnen som kan vara giftiga för bin
  .

nationella, regionala eller lokala

, förluster av bin eller produktivitetsminskning samt ämnen som kan vara giftiga för bin

Ändring 317

Ändring 317

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led e

Artikel 49 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Utökning av bibestånden i unionen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Utökning av bibestånden i unionen
  .

Utökning av bibestånden i unionen

| (e) | Åtgärder för att bevara eller öka det befintliga antalet bipopulationer
  . |
| --- | --- |

(e)

Åtgärder för att bevara eller öka det befintliga antalet bipopulationer
  .

Åtgärder för att bevara eller öka det befintliga antalet bipopulationer

Ändring 318

Ändring 318

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led f

Artikel 49 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Samarbete med specialiserade organ för
  genomförandet
  av
  forskningsprogram
  om biodling och biodlingsprodukter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Samarbete med specialiserade organ för
  genomförandet
  av
  forskningsprogram
  om biodling och biodlingsprodukter.

genomförandet

forskningsprogram

| (f) | Samarbete med specialiserade organ för
  tillämpning
  av
  forskningsinriktade och experimentella program
  om biodling och biodlingsprodukter. |
| --- | --- |

(f)

Samarbete med specialiserade organ för
  tillämpning
  av
  forskningsinriktade och experimentella program
  om biodling och biodlingsprodukter.

tillämpning

forskningsinriktade och experimentella program

Ändring 319

Ändring 319

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led ha (nytt)

Artikel 49 – punkt 1 – led ha (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ha) | Investeringar i materiella och immateriella tillgångar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ha)

(ha)

Investeringar i materiella och immateriella tillgångar.

Investeringar i materiella och immateriella tillgångar.

Ändring 320

Ändring 320

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led hb (nytt)

Artikel 49 – punkt 1 – led hb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (hb) | Åtgärder för att planera produktionen och anpassa utbudet till efterfrågan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(hb)

(hb)

Åtgärder för att planera produktionen och anpassa utbudet till efterfrågan.

Åtgärder för att planera produktionen och anpassa utbudet till efterfrågan.

Ändring 321

Ändring 321

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led hc (nytt)

Artikel 49 – punkt 1 – led hc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (hc) | Förebyggande åtgärder i samband med ogynnsamma väderförhållanden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(hc)

(hc)

Förebyggande åtgärder i samband med ogynnsamma väderförhållanden.

Förebyggande åtgärder i samband med ogynnsamma väderförhållanden.

Ändring 322

Ändring 322

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led hd (nytt)

Artikel 49 – punkt 1 – led hd (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (hd) | Åtgärder för anpassning till klimatförändringar och ogynnsamma väderförhållanden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(hd)

(hd)

Åtgärder för anpassning till klimatförändringar och ogynnsamma väderförhållanden.

Åtgärder för anpassning till klimatförändringar och ogynnsamma väderförhållanden.

Ändring 323

Ändring 323

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led he (nytt)

Artikel 49 – punkt 1 – led he (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (he) | Åtgärder för att främja samarbetet mellan biodlare och jordbrukare, särskilt i syfte att minska konsekvenserna av användningen av bekämpningsmedel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(he)

(he)

Åtgärder för att främja samarbetet mellan biodlare och jordbrukare, särskilt i syfte att minska konsekvenserna av användningen av bekämpningsmedel.

Åtgärder för att främja samarbetet mellan biodlare och jordbrukare, särskilt i syfte att minska konsekvenserna av användningen av bekämpningsmedel.

Ändring 324

Ändring 324

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led hf (nytt)

Artikel 49 – punkt 1 – led hf (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (hf) | Energibesparingar, ökad energieffektivitet och ekologiska förpackningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(hf)

(hf)

Energibesparingar, ökad energieffektivitet och ekologiska förpackningar.

Energibesparingar, ökad energieffektivitet och ekologiska förpackningar.

Ändring 325

Ändring 325

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led hg (nytt)

Artikel 49 – punkt 1 – led hg (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (hg) | Minskad avfallsproduktion och förbättrad användning och hantering av biprodukter och avfall. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(hg)

(hg)

Minskad avfallsproduktion och förbättrad användning och hantering av biprodukter och avfall.

Minskad avfallsproduktion och förbättrad användning och hantering av biprodukter och avfall.

Ändring 326

Ändring 326

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led hh (nytt)

Artikel 49 – punkt 1 – led hh (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (hh) | Åtgärder för att förbättra honungsbins pollinering och deras samexistens med vilda pollinerare, inbegripet genom att skapa och bevara gynnsamma livsmiljöer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(hh)

(hh)

Åtgärder för att förbättra honungsbins pollinering och deras samexistens med vilda pollinerare, inbegripet genom att skapa och bevara gynnsamma livsmiljöer.

Åtgärder för att förbättra honungsbins pollinering och deras samexistens med vilda pollinerare, inbegripet genom att skapa och bevara gynnsamma livsmiljöer.

Ändring 327

Ändring 327

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led hi (nytt)

Artikel 49 – punkt 1 – led hi (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (hi) | Åtgärder för att öka den genetiska mångfalden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(hi)

(hi)

Åtgärder för att öka den genetiska mångfalden.

Ändring 328

Ändring 328

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 1 – led hj (nytt)

Artikel 49 – punkt 1 – led hj (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (hj) | Åtgärder för att stödja unga eller nya biodlare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(hj)

(hj)

Åtgärder för att stödja unga eller nya biodlare.

Ändring 329

Ändring 329

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 4

Artikel 49 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Det ekonomiska stödet från unionen till de interventioner som avses i punkt 2 ska utgöra högst
  50
  % av utgifterna. Den återstående delen av utgifterna ska bäras av medlemsstaterna. | 4.   Det ekonomiska stödet från unionen till de interventioner som avses i punkt 2 ska utgöra högst
  75
   % av utgifterna
  , utom för de yttersta randområdena, där taket ska vara 85 %
  . Den återstående delen av utgifterna ska bäras av medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Det ekonomiska stödet från unionen till de interventioner som avses i punkt 2 ska utgöra högst
  50
  % av utgifterna. Den återstående delen av utgifterna ska bäras av medlemsstaterna.

4.   Det ekonomiska stödet från unionen till de interventioner som avses i punkt 2 ska utgöra högst
  75
   % av utgifterna
  , utom för de yttersta randområdena, där taket ska vara 85 %
  . Den återstående delen av utgifterna ska bäras av medlemsstaterna.

Ändring 330

Ändring 330

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 5

Artikel 49 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterna ska vid utarbetandet av sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken rådgöra med företrädare för organisationer inom biodlingssektorn. | 5.   Medlemsstaterna ska vid utarbetandet av sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken rådgöra med företrädare för organisationer inom biodlingssektorn
  och de behöriga myndigheterna
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Medlemsstaterna ska vid utarbetandet av sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken rådgöra med företrädare för organisationer inom biodlingssektorn.

5.   Medlemsstaterna ska vid utarbetandet av sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken rådgöra med företrädare för organisationer inom biodlingssektorn
  och de behöriga myndigheterna
  .

Ändring 331

Ändring 331

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 6

Artikel 49 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Medlemsstaterna ska varje år meddela kommissionen
  om
  antalet bikupor
  i
  deras territorium. | 6.   Medlemsstaterna ska varje år meddela kommissionen antalet bikupor
  och/eller bisamhällen på
  deras territorium. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Medlemsstaterna ska varje år meddela kommissionen
  om
  antalet bikupor
  i
  deras territorium.

6.   Medlemsstaterna ska varje år meddela kommissionen antalet bikupor
  och/eller bisamhällen på
  deras territorium.

Ändring 332

Ändring 332

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 49 – punkt 6a (ny)

Artikel 49 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Alla nationella program som godkänts före ... [den dag då denna förordning träder i kraft] ska regleras i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 fram till det datum då de ska avslutas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Alla nationella program som godkänts före ... [den dag då denna förordning träder i kraft] ska regleras i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 fram till det datum då de ska avslutas.

Ändring 333

Ändring 333

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 50 – inledningen

Artikel 50 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  ska
  ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med ytterligare krav än de som fastställs i detta avsnitt avseende | Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med ytterligare krav än de som fastställs i detta avsnitt avseende |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen
  ska
  ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med ytterligare krav än de som fastställs i detta avsnitt avseende

ska

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med ytterligare krav än de som fastställs i detta avsnitt avseende

Ändring 334

Ändring 334

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 50 – led a

Artikel 50 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | medlemsstaternas skyldighet att varje år meddela kommissionen
  om
  antalet bikupor
  i
  deras territorium i enlighet med artikel 49.6, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

medlemsstaternas skyldighet att varje år meddela kommissionen
  om
  antalet bikupor
  i
  deras territorium i enlighet med artikel 49.6,

om

i

| (a) | medlemsstaternas skyldighet att varje år meddela kommissionen antalet bikupor
  och/eller bisamhällen på
  deras territorium i enlighet med artikel 49.6, |
| --- | --- |

(a)

medlemsstaternas skyldighet att varje år meddela kommissionen antalet bikupor
  och/eller bisamhällen på
  deras territorium i enlighet med artikel 49.6,

och/eller bisamhällen på

Ändring 335

Ändring 335

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 50 – led b

Artikel 50 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | definitionen av en bikupa och metoder för beräkning av antalet bikupor, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

definitionen av en bikupa och metoder för beräkning av antalet bikupor,

| (b) | definitionen av en bikupa och metoder för beräkning av antalet bikupor
  och bisamhällen
  , |
| --- | --- |

(b)

definitionen av en bikupa och metoder för beräkning av antalet bikupor
  och bisamhällen
  ,

och bisamhällen

Ändring 336

Ändring 336

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 51 – inledningen

Artikel 51 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna
  ska eftersträva ett eller flera av följande mål inom vinsektorn: | I enlighet med artiklarna 5 och 6
  ska
  medlemsstaterna
  eftersträva ett eller flera av följande mål inom vinsektorn: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna
  ska eftersträva ett eller flera av följande mål inom vinsektorn:

Medlemsstaterna

I enlighet med artiklarna 5 och 6
  ska
  medlemsstaterna
  eftersträva ett eller flera av följande mål inom vinsektorn:

I enlighet med artiklarna 5 och 6

medlemsstaterna

Ändring 337

Ändring 337

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 51 – led a

Artikel 51 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Förbättra
  konkurrenskraften hos unionens vinproducenter, inbegripet att bidra till förbättring av hållbara produktionssystem
  och
  minskning av miljöpåverkan från
  unionens
  vinsektor; dessa mål rör de särskilda mål som anges i
  artikel 6.1 b
  –f
  och
  h
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Förbättra
  konkurrenskraften hos unionens vinproducenter, inbegripet att bidra till förbättring av hållbara produktionssystem
  och
  minskning av miljöpåverkan från
  unionens
  vinsektor; dessa mål rör de särskilda mål som anges i
  artikel 6.1 b
  –f
  och
  h
  .

konkurrenskraften hos unionens vinproducenter, inbegripet att bidra till förbättring av hållbara produktionssystem

minskning av miljöpåverkan från

vinsektor; dessa mål rör de särskilda mål som anges i

–f

h

| (a) | Förbättra
  den ekonomiska hållbarheten
  och
  konkurrenskraften för
  unionens
  vinproducenter, i enlighet med
  artikel 6.1
  a,
  b och
  c
  . |
| --- | --- |

(a)

Förbättra
  den ekonomiska hållbarheten
  och
  konkurrenskraften för
  unionens
  vinproducenter, i enlighet med
  artikel 6.1
  a,
  b och
  c
  .

den ekonomiska hållbarheten

konkurrenskraften för

vinproducenter, i enlighet med

a,

c

Ändring 338

Ändring 338

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 51 – led aa (nytt)

Artikel 51 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Bidra till en begränsning av och en anpassning till klimatförändringarna, till en förbättring av hållbara produktionssystem och till en minskning av miljöpåverkan från unionens vinsektor, inbegripet genom att hjälpa vinodlarna att minska användningen av insatsvaror, införa miljövänligare tekniker och odlingsmetoder samt bevara mångfalden av traditionella europeiska sorter; dessa mål är kopplade till de särskilda mål som anges i artikel 6.1 d, e och f. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Bidra till en begränsning av och en anpassning till klimatförändringarna, till en förbättring av hållbara produktionssystem och till en minskning av miljöpåverkan från unionens vinsektor, inbegripet genom att hjälpa vinodlarna att minska användningen av insatsvaror, införa miljövänligare tekniker och odlingsmetoder samt bevara mångfalden av traditionella europeiska sorter; dessa mål är kopplade till de särskilda mål som anges i artikel 6.1 d, e och f.

Bidra till en begränsning av och en anpassning till klimatförändringarna, till en förbättring av hållbara produktionssystem och till en minskning av miljöpåverkan från unionens vinsektor, inbegripet genom att hjälpa vinodlarna att minska användningen av insatsvaror, införa miljövänligare tekniker och odlingsmetoder samt bevara mångfalden av traditionella europeiska sorter; dessa mål är kopplade till de särskilda mål som anges i artikel 6.1 d, e och f.

Ändringar 339 och 820cp3

Ändringar 339 och 820cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 51 – led b

Artikel 51 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Förbättra resultaten hos unionens vinföretag och deras anpassning till marknadens krav och förbättra deras konkurrenskraft avseende produktion och saluföring av vinprodukter, inbegripet energibesparing, global energieffektivitet och hållbara processer; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a–e, g och h. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Förbättra resultaten hos unionens vinföretag och deras anpassning till marknadens krav och förbättra deras konkurrenskraft avseende produktion och saluföring av vinprodukter, inbegripet energibesparing, global energieffektivitet och hållbara processer; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a–e, g och h.

| (b) | Förbättra resultaten hos unionens vinföretag och deras anpassning till marknadens krav och förbättra deras
  långsiktiga
  konkurrenskraft avseende produktion och saluföring av vinprodukter, inbegripet energibesparing, global energieffektivitet och hållbara processer; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a–e, g och h. |
| --- | --- |

(b)

Förbättra resultaten hos unionens vinföretag och deras anpassning till marknadens krav och förbättra deras
  långsiktiga
  konkurrenskraft avseende produktion och saluföring av vinprodukter, inbegripet energibesparing, global energieffektivitet och hållbara processer; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a–e, g och h.

långsiktiga

Ändring 340

Ändring 340

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 51 – led ca (nytt)

Artikel 51 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Öka utbudskoncentrationen i syfte att främja ekonomiska resultat och strukturera sektorn, i enlighet med det mål som fastställs i artikel 6.1 b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Öka utbudskoncentrationen i syfte att främja ekonomiska resultat och strukturera sektorn, i enlighet med det mål som fastställs i artikel 6.1 b.

Öka utbudskoncentrationen i syfte att främja ekonomiska resultat och strukturera sektorn, i enlighet med det mål som fastställs i artikel 6.1 b.

Ändring 341

Ändring 341

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 51 – led f

Artikel 51 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Använda biprodukter från vinframställning för industriella
  och
  energirelaterade ändamål för att säkerställa vinkvaliteten och samtidigt skydda miljön; detta mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 d och e. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Använda biprodukter från vinframställning för industriella
  och
  energirelaterade ändamål för att säkerställa vinkvaliteten och samtidigt skydda miljön; detta mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 d och e.

och

| (f) | Använda biprodukter
  och restprodukter
  från vinframställning för industriella, energirelaterade
  eller jordbruksrelaterade
  ändamål för att säkerställa vinkvaliteten och samtidigt skydda miljön; detta mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 d och e. |
| --- | --- |

(f)

Använda biprodukter
  och restprodukter
  från vinframställning för industriella, energirelaterade
  eller jordbruksrelaterade
  ändamål för att säkerställa vinkvaliteten och samtidigt skydda miljön; detta mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 d och e.

och restprodukter

eller jordbruksrelaterade

Ändring 342

Ändring 342

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 51 – led h

Artikel 51 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Öka konkurrenskraften
  hos
  unionens vinprodukter i tredjeländer; detta mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 b och h. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Öka konkurrenskraften
  hos
  unionens vinprodukter i tredjeländer; detta mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 b och h.

hos

| (h) | Öka konkurrenskraften
  för
  unionens vinprodukter i tredjeländer
  , inbegripet att öppna, diversifiera och konsolidera vinmarknaderna
  ; detta mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 b och h. |
| --- | --- |

(h)

Öka konkurrenskraften
  för
  unionens vinprodukter i tredjeländer
  , inbegripet att öppna, diversifiera och konsolidera vinmarknaderna
  ; detta mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 b och h.

för

, inbegripet att öppna, diversifiera och konsolidera vinmarknaderna

Ändring 343

Ändring 343

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 51 – led ia (nytt)

Artikel 51 – led ia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ia) | Säkerställa vinsektorns ekonomiska hållbarhet och lönsamhet i områden med väsentliga naturliga begränsningar, branta områden och mindre utvecklade områden i enlighet med de särskilda mål som fastställs i artikel 6.1 a, b och h. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ia)

(ia)

Säkerställa vinsektorns ekonomiska hållbarhet och lönsamhet i områden med väsentliga naturliga begränsningar, branta områden och mindre utvecklade områden i enlighet med de särskilda mål som fastställs i artikel 6.1 a, b och h.

Säkerställa vinsektorns ekonomiska hållbarhet och lönsamhet i områden med väsentliga naturliga begränsningar, branta områden och mindre utvecklade områden i enlighet med de särskilda mål som fastställs i artikel 6.1 a, b och h.

Ändring 820cp7

Ändring 820cp7

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 51 – led ib (nytt)

Artikel 51 – led ib (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ib) | Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar; detta mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 d. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ib)

(ib)

Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar; detta mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 d.

Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar; detta mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 d.

Ändring ar 344 och 1122cp1

Ändring ar 344 och 1122cp1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led a

Artikel 52 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Omstrukturering och omställning av vinodlingar, inbegripet återplantering av vinodlingar om detta är nödvändigt efter obligatorisk röjning av hälsoskäl eller växtskyddsskäl på uppmaning av medlemsstatens behöriga myndighet, men undantaget normal förnyelse av uttjänta vinodlingar som innebär återplantering av samma skifte med samma druvsort enligt samma vinodlingsmetod. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Omstrukturering och omställning av vinodlingar, inbegripet återplantering av vinodlingar om detta är nödvändigt efter obligatorisk röjning av hälsoskäl eller växtskyddsskäl på uppmaning av medlemsstatens behöriga myndighet, men undantaget normal förnyelse av uttjänta vinodlingar som innebär återplantering av samma skifte med samma druvsort enligt samma vinodlingsmetod.

| (a) | Omstrukturering och omställning av vinodlingar, inbegripet återplantering av vinodlingar om detta är nödvändigt efter obligatorisk röjning av hälsoskäl eller växtskyddsskäl på uppmaning av medlemsstatens behöriga myndighet,
  eller efter frivillig röjning för återplantering för att åstadkomma en anpassning till klimatförändringarna och öka den genetiska mångfalden,
  men undantaget normal förnyelse av uttjänta vinodlingar som innebär återplantering av samma skifte med samma druvsort enligt samma vinodlingsmetod. |
| --- | --- |

(a)

Omstrukturering och omställning av vinodlingar, inbegripet återplantering av vinodlingar om detta är nödvändigt efter obligatorisk röjning av hälsoskäl eller växtskyddsskäl på uppmaning av medlemsstatens behöriga myndighet,
  eller efter frivillig röjning för återplantering för att åstadkomma en anpassning till klimatförändringarna och öka den genetiska mångfalden,
  men undantaget normal förnyelse av uttjänta vinodlingar som innebär återplantering av samma skifte med samma druvsort enligt samma vinodlingsmetod.

eller efter frivillig röjning för återplantering för att åstadkomma en anpassning till klimatförändringarna och öka den genetiska mångfalden,

Ändring ar 345 och 1122cp2

Ändring ar 345 och 1122cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led aa (nytt)

Artikel 52 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Plantering av vinstockar på mark som beviljats tillstånd enligt den tillståndsordning som fastställs i kapitel III avsnitt 1 i förordning (EU) nr 1308/2013 i traditionella vinodlingsområden som löper risk att försvinna, vilka ska fastställas av medlemsstaterna, som en åtgärd för att skydda mångfalden inom vintillverkningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Plantering av vinstockar på mark som beviljats tillstånd enligt den tillståndsordning som fastställs i kapitel III avsnitt 1 i förordning (EU) nr 1308/2013 i traditionella vinodlingsområden som löper risk att försvinna, vilka ska fastställas av medlemsstaterna, som en åtgärd för att skydda mångfalden inom vintillverkningen.

Plantering av vinstockar på mark som beviljats tillstånd enligt den tillståndsordning som fastställs i kapitel III avsnitt 1 i förordning (EU) nr 1308/2013 i traditionella vinodlingsområden som löper risk att försvinna, vilka ska fastställas av medlemsstaterna, som en åtgärd för att skydda mångfalden inom vintillverkningen.

Ändringar 346 och 1122cp2

Ändringar 346 och 1122cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led ab (nytt)

Artikel 52 – punkt 1 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | Forskning och experimentell produktion samt andra åtgärder, framför allt avseende bevarande, studier och förstärkning av mångfalden inom och mellan de europeiska vinsorterna, och åtgärder för att främja deras ekonomiska nytta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ab)

(ab)

Forskning och experimentell produktion samt andra åtgärder, framför allt avseende bevarande, studier och förstärkning av mångfalden inom och mellan de europeiska vinsorterna, och åtgärder för att främja deras ekonomiska nytta.

Forskning och experimentell produktion samt andra åtgärder, framför allt avseende bevarande, studier och förstärkning av mångfalden inom och mellan de europeiska vinsorterna, och åtgärder för att främja deras ekonomiska nytta.

Ändringar 347 och 1122cp2

Ändringar 347 och 1122cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led ac (nytt)

Artikel 52 – punkt 1 – led ac (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ac) | Åtgärder för att minska användningen av bekämpningsmedel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ac)

(ac)

Åtgärder för att minska användningen av bekämpningsmedel.

Åtgärder för att minska användningen av bekämpningsmedel.

Ändringar 348 och 1122cp2

Ändringar 348 och 1122cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led ad (nytt)

Artikel 52 – punkt 1 – led ad (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ad) | Åtgärder för att minska risktagande för vinodlare som åtar sig att i grunden förändra sina produktionsmetoder och sitt produktsystem för att göra produktionen mer hållbar, inbegripet åtgärder för att öka den strukturella och biologiska mångfalden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ad)

(ad)

Åtgärder för att minska risktagande för vinodlare som åtar sig att i grunden förändra sina produktionsmetoder och sitt produktsystem för att göra produktionen mer hållbar, inbegripet åtgärder för att öka den strukturella och biologiska mångfalden.

Åtgärder för att minska risktagande för vinodlare som åtar sig att i grunden förändra sina produktionsmetoder och sitt produktsystem för att göra produktionen mer hållbar, inbegripet åtgärder för att öka den strukturella och biologiska mångfalden.

Ändring 349 och 1122cp2

Ändring 349 och 1122cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led b

Artikel 52 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Materiella och immateriella investeringar i bearbetningsanläggningar och infrastruktur för vinframställning samt strukturer och verktyg för saluföring. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Materiella och immateriella investeringar i bearbetningsanläggningar och infrastruktur för vinframställning samt strukturer och verktyg för saluföring.

| (b) | Materiella och immateriella investeringar i 
  vinodlingsföretag, inbegripet i branta och terrasserade områden, med undantag för insatser som kan knytas till den interventionstyp som beskrivs i led a, och i
  bearbetningsanläggningar och infrastruktur för vinframställning samt strukturer och verktyg för saluföring.
  Sådana investeringar kan syfta till att skydda vinodlingar mot klimatrelaterade risker och anpassa företagen till nya rättsliga EU-krav. |
| --- | --- |

(b)

Materiella och immateriella investeringar i 
  vinodlingsföretag, inbegripet i branta och terrasserade områden, med undantag för insatser som kan knytas till den interventionstyp som beskrivs i led a, och i
  bearbetningsanläggningar och infrastruktur för vinframställning samt strukturer och verktyg för saluföring.
  Sådana investeringar kan syfta till att skydda vinodlingar mot klimatrelaterade risker och anpassa företagen till nya rättsliga EU-krav.

vinodlingsföretag, inbegripet i branta och terrasserade områden, med undantag för insatser som kan knytas till den interventionstyp som beskrivs i led a, och i

Sådana investeringar kan syfta till att skydda vinodlingar mot klimatrelaterade risker och anpassa företagen till nya rättsliga EU-krav.

Ändringar 350 och 1122cp2

Ändringar 350 och 1122cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led d

Artikel 52 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Skördeförsäkring mot förluster förorsakade av ogynnsamma väderförhållanden som kan likställas med naturkatastrofer, djur, växtsjukdomar eller skadedjursangrepp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Skördeförsäkring mot förluster förorsakade av ogynnsamma väderförhållanden som kan likställas med naturkatastrofer, djur, växtsjukdomar eller skadedjursangrepp.

| (d) | Skördeförsäkring mot förluster förorsakade av ogynnsamma väderförhållanden som kan likställas med naturkatastrofer, djur, växtsjukdomar eller skadedjursangrepp
  , samtidigt som det säkerställs att stödmottagarna vidtar nödvändiga riskförebyggande åtgärder
  . |
| --- | --- |

(d)

Skördeförsäkring mot förluster förorsakade av ogynnsamma väderförhållanden som kan likställas med naturkatastrofer, djur, växtsjukdomar eller skadedjursangrepp
  , samtidigt som det säkerställs att stödmottagarna vidtar nödvändiga riskförebyggande åtgärder
  .

, samtidigt som det säkerställs att stödmottagarna vidtar nödvändiga riskförebyggande åtgärder

Ändring ar 351 och 1122cp2

Ändring ar 351 och 1122cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led e

Artikel 52 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Materiella och immateriella investeringar i innovation som utgörs av utveckling av innovativa produkter och biprodukter från vinframställning, processer och innovativ teknik samt andra investeringar som skapar värde i något skede av försörjningskedjan, inbegripet inslag som avser kunskapsöverföring. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Materiella och immateriella investeringar i innovation som utgörs av utveckling av innovativa produkter och biprodukter från vinframställning, processer och innovativ teknik samt andra investeringar som skapar värde i något skede av försörjningskedjan, inbegripet inslag som avser kunskapsöverföring.

| (e) | Materiella och immateriella investeringar i 
  digitalisering och
  innovation som utgörs av utveckling av innovativa produkter och
  tekniska processer med koppling till de produkter som avses i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 eller till
  biprodukter från vinframställning, processer och innovativ teknik samt andra investeringar som skapar värde i något skede av försörjningskedjan, inbegripet inslag som avser kunskapsöverföring
  , och/eller som bidrar till anpassningen till klimatförändringarna
  . |
| --- | --- |

(e)

Materiella och immateriella investeringar i 
  digitalisering och
  innovation som utgörs av utveckling av innovativa produkter och
  tekniska processer med koppling till de produkter som avses i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 eller till
  biprodukter från vinframställning, processer och innovativ teknik samt andra investeringar som skapar värde i något skede av försörjningskedjan, inbegripet inslag som avser kunskapsöverföring
  , och/eller som bidrar till anpassningen till klimatförändringarna
  .

digitalisering och

tekniska processer med koppling till de produkter som avses i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013 eller till

, och/eller som bidrar till anpassningen till klimatförändringarna

Ändringar 353 och 1122cp3

Ändringar 353 och 1122cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led g

Artikel 52 – punkt 1 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Informationsåtgärder som utförs i medlemsstaterna avseende unionens vin och som uppmuntrar till ansvarsfull vinkonsumtion
  eller främjar unionens kvalitetssystem för skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Informationsåtgärder som utförs i medlemsstaterna avseende unionens vin och som uppmuntrar till ansvarsfull vinkonsumtion
  eller främjar unionens kvalitetssystem för skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning
  .

eller främjar unionens kvalitetssystem för skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning

| (g) | Informationsåtgärder som utförs i medlemsstaterna avseende unionens vin och som uppmuntrar till ansvarsfull vinkonsumtion. |
| --- | --- |

(g)

Informationsåtgärder som utförs i medlemsstaterna avseende unionens vin och som uppmuntrar till ansvarsfull vinkonsumtion.

Ändringar 354 och 1122cp4

Ändringar 354 och 1122cp4

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led ga (nytt)

Artikel 52 – punkt 1 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ga) | Åtgärder som syftar till att skapa en bättre marknadskännedom genom att t.ex. genomföra studier av ekonomin och regleringarna på de befintliga marknaderna, liksom åtgärder för att främja vinturismen för att öka de europeiska vinodlingarnas anseende. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ga)

(ga)

Åtgärder som syftar till att skapa en bättre marknadskännedom genom att t.ex. genomföra studier av ekonomin och regleringarna på de befintliga marknaderna, liksom åtgärder för att främja vinturismen för att öka de europeiska vinodlingarnas anseende.

Åtgärder som syftar till att skapa en bättre marknadskännedom genom att t.ex. genomföra studier av ekonomin och regleringarna på de befintliga marknaderna, liksom åtgärder för att främja vinturismen för att öka de europeiska vinodlingarnas anseende.

Ändring ar 355 och 1122cp5

Ändring ar 355 och 1122cp5

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led h – inledningen

Artikel 52 – punkt 1 – led h – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Främjande åtgärder som utförs i tredjeländer och som utgörs av en eller flera av följande
  saker
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Främjande åtgärder som utförs i tredjeländer och som utgörs av en eller flera av följande
  saker
  :

saker

| (h) | Främjande åtgärder
  och kommunikationsåtgärder
  som utförs i tredjeländer och som utgörs av en eller flera av följande
  åtgärder och verksamheter som syftar till att öka vinsektorns konkurrenskraft samt till att öppna, diversifiera eller konsolidera marknaderna
  : |
| --- | --- |

(h)

Främjande åtgärder
  och kommunikationsåtgärder
  som utförs i tredjeländer och som utgörs av en eller flera av följande
  åtgärder och verksamheter som syftar till att öka vinsektorns konkurrenskraft samt till att öppna, diversifiera eller konsolidera marknaderna
  :

och kommunikationsåtgärder

åtgärder och verksamheter som syftar till att öka vinsektorns konkurrenskraft samt till att öppna, diversifiera eller konsolidera marknaderna

Ändringar 356 och 1122cp5

Ändringar 356 och 1122cp5

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led h – led iv

Artikel 52 – punkt 1 – led h – led iv

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (iv) | Undersökningar om nya marknader som är nödvändiga för att utöka avsättningsmöjligheterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(iv)

Undersökningar om nya marknader som är nödvändiga för att utöka avsättningsmöjligheterna.

| (iv) | Undersökningar om nya
  eller befintliga
  marknader som är nödvändiga för att utöka
  och konsolidera
  avsättningsmöjligheterna. |
| --- | --- |

(iv)

Undersökningar om nya
  eller befintliga
  marknader som är nödvändiga för att utöka
  och konsolidera
  avsättningsmöjligheterna.

eller befintliga

och konsolidera

Ändring ar 357 och 1122cp5

Ändring ar 357 och 1122cp5

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led h – led vi

Artikel 52 – punkt 1 – led h – led vi

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (vi) | Utarbetande av tekniska dokument, inbegripet laboratorieprovningar och laboratoriebedömningar, avseende oenologiska metoder, fytosanitära och hygieniska regler samt andra tredjelandskrav för import av produkter inom vinsektorn för att
  underlätta
  tillträdet till tredjelandsmarknader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(vi)

Utarbetande av tekniska dokument, inbegripet laboratorieprovningar och laboratoriebedömningar, avseende oenologiska metoder, fytosanitära och hygieniska regler samt andra tredjelandskrav för import av produkter inom vinsektorn för att
  underlätta
  tillträdet till tredjelandsmarknader.

underlätta

| (vi) | Utarbetande av tekniska dokument, inbegripet laboratorieprovningar och laboratoriebedömningar, avseende oenologiska metoder, fytosanitära och hygieniska regler samt andra tredjelandskrav för import av produkter inom vinsektorn för att
  hindra inskränkningar av eller möjliggöra
  tillträdet till tredjelandsmarknader. |
| --- | --- |

(vi)

Utarbetande av tekniska dokument, inbegripet laboratorieprovningar och laboratoriebedömningar, avseende oenologiska metoder, fytosanitära och hygieniska regler samt andra tredjelandskrav för import av produkter inom vinsektorn för att
  hindra inskränkningar av eller möjliggöra
  tillträdet till tredjelandsmarknader.

hindra inskränkningar av eller möjliggöra

Ändringar 358 och 1122cp6

Ändringar 358 och 1122cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led ia (nytt)

Artikel 52 – punkt 1 – led ia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ia) | Åtgärder för att förbättra vattenanvändningen och vattenförvaltningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ia)

(ia)

Åtgärder för att förbättra vattenanvändningen och vattenförvaltningen.

Åtgärder för att förbättra vattenanvändningen och vattenförvaltningen.

Ändringar 359 och 1122cp6

Ändringar 359 och 1122cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led ib (nytt)

Artikel 52 – punkt 1 – led ib (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ib) | Ekologisk produktion. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ib)

(ib)

Ekologisk produktion.

Ekologisk produktion.

Ändring ar 360 och 1122cp6

Ändring ar 360 och 1122cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led ic (nytt)

Artikel 52 – punkt 1 – led ic (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ic) | Integrerad produktion. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ic)

(ic)

Integrerad produktion.

Integrerad produktion.

Ändring ar 361 och 1122cp6

Ändring ar 361 och 1122cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led id (nytt)

Artikel 52 – punkt 1 – led id (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (id) | Precisionsproduktion eller digitaliserad produktion. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(id)

(id)

Precisionsproduktion eller digitaliserad produktion.

Precisionsproduktion eller digitaliserad produktion.

Ändringar 362 och 1122cp6

Ändringar 362 och 1122cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led ie (nytt)

Artikel 52 – punkt 1 – led ie (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ie) | Markvård och åtgärder för att öka markens kolinnehåll. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ie)

(ie)

Markvård och åtgärder för att öka markens kolinnehåll.

Markvård och åtgärder för att öka markens kolinnehåll.

Ändringar 363 och 1122cp6

Ändringar 363 och 1122cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led if (nytt)

Artikel 52 – punkt 1 – led if (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (if) | Skapande eller bevarande av livsmiljöer som verkar gynnsamt för den biologiska mångfalden eller för landskapets bevarande, inbegripet bevarandet av historiska inslag i landskapet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(if)

(if)

Skapande eller bevarande av livsmiljöer som verkar gynnsamt för den biologiska mångfalden eller för landskapets bevarande, inbegripet bevarandet av historiska inslag i landskapet.

Skapande eller bevarande av livsmiljöer som verkar gynnsamt för den biologiska mångfalden eller för landskapets bevarande, inbegripet bevarandet av historiska inslag i landskapet.

Ändringar 364 och 1122cp6

Ändringar 364 och 1122cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led ig (nytt)

Artikel 52 – punkt 1 – led ig (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ig) | Ökning av motståndskraften mot skadegörare och sjukdomar som angriper vindruvor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ig)

(ig)

Ökning av motståndskraften mot skadegörare och sjukdomar som angriper vindruvor.

Ökning av motståndskraften mot skadegörare och sjukdomar som angriper vindruvor.

Ändringar 365 och 1122cp6

Ändringar 365 och 1122cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – led ih (nytt)

Artikel 52 – punkt 1 – led ih (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ih) | Åtgärder för att minska avfallsproduktionen och förbättra avfallshanteringen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ih)

(ih)

Åtgärder för att minska avfallsproduktionen och förbättra avfallshanteringen.

Åtgärder för att minska avfallsproduktionen och förbättra avfallshanteringen.

Ändringar 366 och 1122cp6

Ändringar 366 och 1122cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

Artikel 52 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | De främjande åtgärder som avses i led h i första stycket ska endast gälla vin med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning och vin med uppgift om vindruvssort. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De främjande åtgärder som avses i led h i första stycket ska endast gälla vin med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning och vin med uppgift om vindruvssort.

De främjande åtgärder som avses i led h i första stycket ska endast gälla vin med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning och vin med uppgift om vindruvssort.

Ändring 367

Ändring 367

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52 – punkt 2

Artikel 52 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken motivera sina val av mål och interventionstyper inom vinsektorn. Medlemsstaterna ska definiera interventionerna för de valda interventionstyperna. | 2.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken motivera sina val av mål och interventionstyper inom vinsektorn. Medlemsstaterna ska definiera interventionerna för de valda interventionstyperna.
  Medlemsstaterna får föreskriva särskilda bestämmelser för de informations- och marknadsföringsåtgärder som förvaltningsorganen för skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar vidtar för alla berörda företags räkning, särskilt med avseende på den maximala tid som dessa åtgärder tillämpas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken motivera sina val av mål och interventionstyper inom vinsektorn. Medlemsstaterna ska definiera interventionerna för de valda interventionstyperna.

2.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken motivera sina val av mål och interventionstyper inom vinsektorn. Medlemsstaterna ska definiera interventionerna för de valda interventionstyperna.
  Medlemsstaterna får föreskriva särskilda bestämmelser för de informations- och marknadsföringsåtgärder som förvaltningsorganen för skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar vidtar för alla berörda företags räkning, särskilt med avseende på den maximala tid som dessa åtgärder tillämpas.

Ändring 368

Ändring 368

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 53 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det ekonomiska stödet från unionen för den omstrukturering och omställning av vinodlingar som avses i artikel 52.1 a får inte överstiga 50 % av de faktiska kostnaderna för omstrukturering och omställning av vinodlingar eller 75 % av de faktiska kostnaderna för omstrukturering och omställning av vinodlingar
  i mindre utvecklade regioner
  . | Det ekonomiska stödet från unionen för den omstrukturering och omställning av vinodlingar som avses i artikel 52.1 a får inte överstiga 50 % av de faktiska kostnaderna för
  frivillig
  omstrukturering och omställning av vinodlingar eller 75 % av de faktiska kostnaderna för
  obligatorisk
  omstrukturering och omställning av vinodlingar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det ekonomiska stödet från unionen för den omstrukturering och omställning av vinodlingar som avses i artikel 52.1 a får inte överstiga 50 % av de faktiska kostnaderna för omstrukturering och omställning av vinodlingar eller 75 % av de faktiska kostnaderna för omstrukturering och omställning av vinodlingar
  i mindre utvecklade regioner
  .

i mindre utvecklade regioner

Det ekonomiska stödet från unionen för den omstrukturering och omställning av vinodlingar som avses i artikel 52.1 a får inte överstiga 50 % av de faktiska kostnaderna för
  frivillig
  omstrukturering och omställning av vinodlingar eller 75 % av de faktiska kostnaderna för
  obligatorisk
  omstrukturering och omställning av vinodlingar.

frivillig

obligatorisk

Ändring 369

Ändring 369

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 2 – stycke 1 – led a

Artikel 53 – punkt 2 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | 50 % av stödberättigande investeringskostnader i mindre utvecklade regioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

50 % av stödberättigande investeringskostnader i mindre utvecklade regioner.

| (a) | 50 % av stödberättigande investeringskostnader i mindre utvecklade regioner
  , för vinodlingar i områden med branta sluttningar och i andra öregioner än de som avses i led c och d i detta stycle
  . |
| --- | --- |

(a)

50 % av stödberättigande investeringskostnader i mindre utvecklade regioner
  , för vinodlingar i områden med branta sluttningar och i andra öregioner än de som avses i led c och d i detta stycle
  .

, för vinodlingar i områden med branta sluttningar och i andra öregioner än de som avses i led c och d i detta stycle

Ändring 370

Ändring 370

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 2 – stycke 1 – led c

Artikel 53 – punkt 2 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | 75
   % av stödberättigande investeringskostnader i de yttersta randområdena enligt artikel 349 i EUF-fördraget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

75
   % av stödberättigande investeringskostnader i de yttersta randområdena enligt artikel 349 i EUF-fördraget.

75

| (c) | 85
  % av stödberättigande investeringskostnader i de yttersta randområdena enligt artikel 349 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(c)

85
  % av stödberättigande investeringskostnader i de yttersta randområdena enligt artikel 349 i EUF-fördraget.

85

Ändring 371

Ändring 371

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 3a (ny)

Artikel 53 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Det ekonomiska stödet från unionen till de mål som avses i artikel 52.1 aa, ab, ac, fa, ia, ib, ic, id, ie, if, ig och ih får inte överstiga 50 % av de direkta eller stödberättigande kostnaderna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Det ekonomiska stödet från unionen till de mål som avses i artikel 52.1 aa, ab, ac, fa, ia, ib, ic, id, ie, if, ig och ih får inte överstiga 50 % av de direkta eller stödberättigande kostnaderna.

Ändring 372

Ändring 372

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 5 – stycke 1 – led a

Artikel 53 – punkt 5 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | 50 % av stödberättigande investeringskostnader i mindre utvecklade regioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

50 % av stödberättigande investeringskostnader i mindre utvecklade regioner.

| (a) | 50 % av stödberättigande investeringskostnader i mindre utvecklade regioner
  , för vinodlingar i områden med branta sluttningar och i andra öregioner än de som avses i led c och d i detta stycke
  . |
| --- | --- |

(a)

50 % av stödberättigande investeringskostnader i mindre utvecklade regioner
  , för vinodlingar i områden med branta sluttningar och i andra öregioner än de som avses i led c och d i detta stycke
  .

, för vinodlingar i områden med branta sluttningar och i andra öregioner än de som avses i led c och d i detta stycke

Ändring 373

Ändring 373

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 5 – stycke 1 – led c

Artikel 53 – punkt 5 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | 75
   % av stödberättigande investeringskostnader i de yttersta randområdena enligt artikel
  349
  i EUF-fördraget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

75
   % av stödberättigande investeringskostnader i de yttersta randområdena enligt artikel
  349
  i EUF-fördraget.

75

349

| (c) | 85
   % av stödberättigande investeringskostnader i de yttersta randområdena enligt artikel
  349.1
  i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(c)

85
   % av stödberättigande investeringskostnader i de yttersta randområdena enligt artikel
  349.1
  i EUF-fördraget.

85

349.1

Ändring 374

Ändring 374

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 5 – stycke 2

Artikel 53 – punkt 5 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den högsta nivå för det ekonomiska stödet från unionen som anges i första stycket får endast beviljas mikroföretag samt små och medelstora företag i den mening som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG. Det får dock gälla för alla företag i de yttersta randområdena enligt artikel 349 i EUF-fördraget och på de mindre Egeiska öarna enligt definitionen i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den högsta nivå för det ekonomiska stödet från unionen som anges i första stycket får endast beviljas mikroföretag samt små och medelstora företag i den mening som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG. Det får dock gälla för alla företag i de yttersta randområdena enligt artikel 349 i EUF-fördraget och på de mindre Egeiska öarna enligt definitionen i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013.

Den högsta nivå för det ekonomiska stödet från unionen som anges i första stycket får endast beviljas mikroföretag samt små och medelstora företag i den mening som avses i kommissionens rekommendation 2003/361/EG. Det får dock gälla för alla företag i de yttersta randområdena enligt artikel 349 i EUF-fördraget och på de mindre Egeiska öarna enligt definitionen i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013.

utgår

utgår

Ändring 375

Ändring 375

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 5 – stycke 3

Artikel 53 – punkt 5 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För företag som inte omfattas
  av
  artikel 2
  .
  1 i avdelning I i bilagan till rekommendation 2003/361/EG och som har färre än 750 anställda eller en omsättning som understiger 200 miljoner euro ska den
  högsta
  stödnivå
  som anges i första stycket
  halveras
  . | De
  högsta
  nivåer
  som anges i första stycket
  får sänkas när det gäller investeringar som gjorts
  av
  andra företag än mikroföretag eller små och medelstora företag
  .
  De får dock gälla för alla företag i de yttersta randområdena enligt artikel 349 i EUF-fördraget och på de mindre Egeiska öarna enligt definitionen i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För företag som inte omfattas
  av
  artikel 2
  .
  1 i avdelning I i bilagan till rekommendation 2003/361/EG och som har färre än 750 anställda eller en omsättning som understiger 200 miljoner euro ska den
  högsta
  stödnivå
  som anges i första stycket
  halveras
  .

För företag som inte omfattas

artikel 2

1 i avdelning I i bilagan till rekommendation 2003/361/EG och som har färre än 750 anställda eller en omsättning som understiger 200 miljoner euro ska den

stödnivå

halveras

De
  högsta
  nivåer
  som anges i första stycket
  får sänkas när det gäller investeringar som gjorts
  av
  andra företag än mikroföretag eller små och medelstora företag
  .
  De får dock gälla för alla företag i de yttersta randområdena enligt artikel 349 i EUF-fördraget och på de mindre Egeiska öarna enligt definitionen i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013.

De

nivåer

får sänkas när det gäller investeringar som gjorts

andra företag än mikroföretag eller små och medelstora företag

De får dock gälla för alla företag i de yttersta randområdena enligt artikel 349 i EUF-fördraget och på de mindre Egeiska öarna enligt definitionen i artikel 1.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013.

Ändring 376

Ändring 376

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53 – punkt 6

Artikel 53 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Det ekonomiska stödet från unionen för de informationsåtgärder och främjande åtgärder som avses i artikel 52.1 g och h får inte överskrida 50 % av de stödberättigande utgifterna. | 6.   Det ekonomiska stödet från unionen för de informationsåtgärder och främjande åtgärder som avses i artikel 52.1 g och h får inte överskrida 50 % av de stödberättigande utgifterna.
  Medlemsstaterna får fastställa en differentiering utifrån företagens storlek, i syfte att maximera stödet till små och medelstora företag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Det ekonomiska stödet från unionen för de informationsåtgärder och främjande åtgärder som avses i artikel 52.1 g och h får inte överskrida 50 % av de stödberättigande utgifterna.

6.   Det ekonomiska stödet från unionen för de informationsåtgärder och främjande åtgärder som avses i artikel 52.1 g och h får inte överskrida 50 % av de stödberättigande utgifterna.
  Medlemsstaterna får fastställa en differentiering utifrån företagens storlek, i syfte att maximera stödet till små och medelstora företag.

Ändring 377

Ändring 377

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 54 – punkt 4

Artikel 54 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   De berörda medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  fastställa en minsta procentandel
  av
  utgifter
  för
  åtgärder
  som syftar till skydd av miljön, anpassning till klimatförändringar, förbättrad hållbarhet i produktionssystem och produktionsprocesser, minskad miljöpåverkan från unionens vinsektor, energibesparingar och förbättrad global energieffektivitet inom vinsektorn. | 4.   De berörda medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  säkerställa att minst 5 %
  av
  utgifterna öronmärks eller att åtminstone en åtgärd genomförs
  för
  att uppfylla de mål
  som syftar till skydd av miljön, anpassning till klimatförändringar, förbättrad hållbarhet i produktionssystem och produktionsprocesser, minskad miljöpåverkan från unionens vinsektor, energibesparingar och förbättrad global energieffektivitet inom vinsektorn
  , i enlighet med de mål som fastställs i artikel 51 aa, b och f
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   De berörda medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  fastställa en minsta procentandel
  av
  utgifter
  för
  åtgärder
  som syftar till skydd av miljön, anpassning till klimatförändringar, förbättrad hållbarhet i produktionssystem och produktionsprocesser, minskad miljöpåverkan från unionens vinsektor, energibesparingar och förbättrad global energieffektivitet inom vinsektorn.

4.   De berörda medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  säkerställa att minst 5 %
  av
  utgifterna öronmärks eller att åtminstone en åtgärd genomförs
  för
  att uppfylla de mål
  som syftar till skydd av miljön, anpassning till klimatförändringar, förbättrad hållbarhet i produktionssystem och produktionsprocesser, minskad miljöpåverkan från unionens vinsektor, energibesparingar och förbättrad global energieffektivitet inom vinsektorn
  , i enlighet med de mål som fastställs i artikel 51 aa, b och f
  .

Ändring 378

Ändring 378

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 54 – punkt 4a (ny)

Artikel 54 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Alla program som godkänts före ... [den dag då denna förordning träder i kraft] ska regleras i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 fram till det datum då de ska avslutas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Alla program som godkänts före ... [den dag då denna förordning träder i kraft] ska regleras i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 fram till det datum då de ska avslutas.

Ändring 379

Ändring 379

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 2

Artikel 55 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den medlemsstat som anges i artikel 82.3 ska i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken definiera en eller flera av de interventionstyper som anges i artikel 60 i syfte att uppnå de mål i punkt 1 som valts. Den ska definiera interventionerna för de valda interventionstyperna. Den medlemsstat som anges i artikel 82.3 ska i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken motivera valet av mål, interventionstyper och interventioner för uppnåendet av de målen. | 2.   Den medlemsstat som anges i artikel 82.3 ska i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken definiera en eller flera av de interventionstyper som anges i artikel 60 i syfte att uppnå de mål i punkt 1 som valts. Den ska definiera interventionerna för de valda interventionstyperna. Den medlemsstat som anges i artikel 82.3 ska i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken motivera valet av mål, interventionstyper och interventioner för uppnåendet av de målen
  , men ska inte vara skyldig att genomföra den förhandsutvärdering eller strategiska miljöbedömning som avses i artikel 103.1 eller den swot-analys som avses i artikel 103.2
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den medlemsstat som anges i artikel 82.3 ska i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken definiera en eller flera av de interventionstyper som anges i artikel 60 i syfte att uppnå de mål i punkt 1 som valts. Den ska definiera interventionerna för de valda interventionstyperna. Den medlemsstat som anges i artikel 82.3 ska i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken motivera valet av mål, interventionstyper och interventioner för uppnåendet av de målen.

2.   Den medlemsstat som anges i artikel 82.3 ska i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken definiera en eller flera av de interventionstyper som anges i artikel 60 i syfte att uppnå de mål i punkt 1 som valts. Den ska definiera interventionerna för de valda interventionstyperna. Den medlemsstat som anges i artikel 82.3 ska i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken motivera valet av mål, interventionstyper och interventioner för uppnåendet av de målen
  , men ska inte vara skyldig att genomföra den förhandsutvärdering eller strategiska miljöbedömning som avses i artikel 103.1 eller den swot-analys som avses i artikel 103.2
  .

Ändring 380

Ändring 380

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 1 – led c

Artikel 56 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Minska miljöpåverkan från och bidra till klimatåtgärder genom olivodling; detta mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 d och e. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Minska miljöpåverkan från och bidra till klimatåtgärder genom olivodling; detta mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 d och e.

| (c) | Minska miljöpåverkan från och bidra till klimatåtgärder
  samt begränsning av och anpassning till klimatförändringar
  genom olivodling; detta mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 d och e. |
| --- | --- |

(c)

Minska miljöpåverkan från och bidra till klimatåtgärder
  samt begränsning av och anpassning till klimatförändringar
  genom olivodling; detta mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 d och e.

samt begränsning av och anpassning till klimatförändringar

Ändring 381

Ändring 381

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 1 – led d

Artikel 56 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Förbättra kvaliteten på olivolja och bordsoliver; detta mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1 f. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Förbättra kvaliteten på olivolja och bordsoliver; detta mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1 f.

| (d) | Förbättra kvaliteten på olivolja och bordsoliver; detta mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1 
  b och
  f. |
| --- | --- |

(d)

Förbättra kvaliteten på olivolja och bordsoliver; detta mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1 
  b och
  f.

b och

Ändring 382

Ändring 382

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 1 – led f

Artikel 56 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Krisförebyggande och krishantering som syftar till att förbättra motståndskraften mot skadegörare samt undvika och hantera kriser på marknaderna för olivolja och bordsoliver; detta mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1
  h
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Krisförebyggande och krishantering som syftar till att förbättra motståndskraften mot skadegörare samt undvika och hantera kriser på marknaderna för olivolja och bordsoliver; detta mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1
  h
  .

h

| (f) | Krisförebyggande och krishantering som syftar till att förbättra motståndskraften mot skadegörare samt undvika och hantera kriser på marknaderna för olivolja och bordsoliver
  , inbegripet att förbättra förebyggandet av och motståndskraften mot skadegörare
  ; detta mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1 
  a, b och c
  . |
| --- | --- |

(f)

Krisförebyggande och krishantering som syftar till att förbättra motståndskraften mot skadegörare samt undvika och hantera kriser på marknaderna för olivolja och bordsoliver
  , inbegripet att förbättra förebyggandet av och motståndskraften mot skadegörare
  ; detta mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1 
  a, b och c
  .

, inbegripet att förbättra förebyggandet av och motståndskraften mot skadegörare

a, b och c

Ändring 1241

Ändring 1241

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 56 – punkt 1 – led fa (nytt)

Artikel 56 – punkt 1 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | Skydd och förstärkning av den biologiska mångfalden och ekosystemtjänster, inbegripet markens bindningsförmåga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fa)

(fa)

Skydd och förstärkning av den biologiska mångfalden och ekosystemtjänster, inbegripet markens bindningsförmåga.

Skydd och förstärkning av den biologiska mångfalden och ekosystemtjänster, inbegripet markens bindningsförmåga.

Ändring 383

Ändring 383

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 1

Artikel 57 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Den medlemsstat som anges i artikel 82.4 ska i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av de interventionstyper som anges i artikel 60 i syfte att uppnå de mål som anges i artikel 56. Medlemsstaterna ska definiera interventionerna för de valda interventionstyperna. | 1.   Den medlemsstat som anges i artikel 82.4 ska i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av de interventionstyper som anges i artikel 60
  , vilka ska fastställas på medlemsstatsnivå,
  i syfte att uppnå de mål som anges i artikel 56. Medlemsstaterna ska definiera interventionerna för de valda interventionstyperna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Den medlemsstat som anges i artikel 82.4 ska i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av de interventionstyper som anges i artikel 60 i syfte att uppnå de mål som anges i artikel 56. Medlemsstaterna ska definiera interventionerna för de valda interventionstyperna.

1.   Den medlemsstat som anges i artikel 82.4 ska i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av de interventionstyper som anges i artikel 60
  , vilka ska fastställas på medlemsstatsnivå,
  i syfte att uppnå de mål som anges i artikel 56. Medlemsstaterna ska definiera interventionerna för de valda interventionstyperna.

Ändring 384

Ändring 384

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 2

Artikel 57 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   De interventioner som fastställs av de medlemsstater som anges i artikel 82.4 ska genomföras genom godkända operativa program av de producentorganisationer och/eller sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013. Artiklarna 61 och 62 i denna förordning ska gälla för detta ändamål. | 2.   De interventioner som fastställs av de medlemsstater som anges i artikel 82.4 ska genomföras genom godkända operativa program av de producentorganisationer och/eller sammanslutningar av producentorganisationer
  och/eller branschorganisationer
  som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013. Artiklarna 61 och 62 i denna förordning ska gälla för detta ändamål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   De interventioner som fastställs av de medlemsstater som anges i artikel 82.4 ska genomföras genom godkända operativa program av de producentorganisationer och/eller sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013. Artiklarna 61 och 62 i denna förordning ska gälla för detta ändamål.

2.   De interventioner som fastställs av de medlemsstater som anges i artikel 82.4 ska genomföras genom godkända operativa program av de producentorganisationer och/eller sammanslutningar av producentorganisationer
  och/eller branschorganisationer
  som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013. Artiklarna 61 och 62 i denna förordning ska gälla för detta ändamål.

Ändring 385

Ändring 385

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 57 – punkt 2a (ny)

Artikel 57 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Genom undantag från punkt 2 kan de medlemsstater som anges i artikel 82.4 överlåta genomförandet av de operativa programmen på branschorganisationer som erkänts i enlighet med artikel 157 i förordning (EU) nr 1308/2013 om sådana organisationer redan har genomfört ett liknande program enligt förordning (EU) nr 1308/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Genom undantag från punkt 2 kan de medlemsstater som anges i artikel 82.4 överlåta genomförandet av de operativa programmen på branschorganisationer som erkänts i enlighet med artikel 157 i förordning (EU) nr 1308/2013 om sådana organisationer redan har genomfört ett liknande program enligt förordning (EU) nr 1308/2013.

Ändring 386

Ändring 386

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 58 – punkt 1 – led d

Artikel 58 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | 75
  % av de faktiska utgifterna för de interventionstyper som anges i artikel 60.1 f och h om det operativa programmet genomförs i minst tre tredjeländer eller icke-producerande medlemsstater av producentorganisationer från minst två producerande medlemsstater; 50 % av de faktiska utgifterna om detta villkor inte uppfylls för denna interventionstyp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

75
  % av de faktiska utgifterna för de interventionstyper som anges i artikel 60.1 f och h om det operativa programmet genomförs i minst tre tredjeländer eller icke-producerande medlemsstater av producentorganisationer från minst två producerande medlemsstater; 50 % av de faktiska utgifterna om detta villkor inte uppfylls för denna interventionstyp.

75

| (d) | 85
   % av de faktiska utgifterna för de interventionstyper som anges i artikel 60.1 f och h om det operativa programmet genomförs i minst tre tredjeländer eller icke-producerande medlemsstater av producentorganisationer
  eller sammanslutningar av producentorganisationer
  från minst två producerande medlemsstater; 50 % av de faktiska utgifterna om detta villkor inte uppfylls för denna interventionstyp. |
| --- | --- |

(d)

85
   % av de faktiska utgifterna för de interventionstyper som anges i artikel 60.1 f och h om det operativa programmet genomförs i minst tre tredjeländer eller icke-producerande medlemsstater av producentorganisationer
  eller sammanslutningar av producentorganisationer
  från minst två producerande medlemsstater; 50 % av de faktiska utgifterna om detta villkor inte uppfylls för denna interventionstyp.

85

eller sammanslutningar av producentorganisationer

Ändring 387

Ändring 387

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 58 – punkt 1 – led da (nytt)

Artikel 58 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | För öregioner ska de procentsatser som avses i leden a–d ökas med 10 %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

För öregioner ska de procentsatser som avses i leden a–d ökas med 10 %.

För öregioner ska de procentsatser som avses i leden a–d ökas med 10 %.

Ändring 388

Ändring 388

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 58 – punkt 3

Artikel 58 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa kompletterande finansiering med upp till 50 % av de kostnader som inte täcks av det ekonomiska stödet från unionen. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa kompletterande finansiering med upp till 50 % av de kostnader som inte täcks av det ekonomiska stödet från unionen.

utgår

utgår

Ändringar 824 och 1242

Ändringar 824 och 1242

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Avdelning III – kapitel III – avsnitt 6a (nytt)

Avdelning III – kapitel III – avsnitt 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |
| | Artikel 58a |
| | Mål inom sektorn för baljväxter |
| | Utan att det påverkar de allmänna mål som avses i av artiklarna 5 och 6 ska medlemsstaterna eftersträva följande mål inom sektorn för baljväxter: |
| | (a) | Systemet ska öka den hållbara produktionen och konsumtionen av baljväxter i unionen, i syfte att öka självförsörjningen av livsmedel och djurfoder i enlighet med målen i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 58a

Artikel 58a

Mål inom sektorn för baljväxter

Mål inom sektorn för baljväxter

Utan att det påverkar de allmänna mål som avses i av artiklarna 5 och 6 ska medlemsstaterna eftersträva följande mål inom sektorn för baljväxter:

Utan att det påverkar de allmänna mål som avses i av artiklarna 5 och 6 ska medlemsstaterna eftersträva följande mål inom sektorn för baljväxter:

(a)

(a)

Systemet ska öka den hållbara produktionen och konsumtionen av baljväxter i unionen, i syfte att öka självförsörjningen av livsmedel och djurfoder i enlighet med målen i bilaga I.

Systemet ska öka den hållbara produktionen och konsumtionen av baljväxter i unionen, i syfte att öka självförsörjningen av livsmedel och djurfoder i enlighet med målen i bilaga I.

| (b) | Beroendet av koncentrerad foderblandning innehållande soja, särskilt importerad soja från mark som nyligen har avskogats eller omvandlats, ska minskas i enlighet med mål 15 för hållbar utveckling, dvs. unionens löfte om noll avskogning och befintliga åtaganden från privata företag om noll avskogning. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Beroendet av koncentrerad foderblandning innehållande soja, särskilt importerad soja från mark som nyligen har avskogats eller omvandlats, ska minskas i enlighet med mål 15 för hållbar utveckling, dvs. unionens löfte om noll avskogning och befintliga åtaganden från privata företag om noll avskogning.

Beroendet av koncentrerad foderblandning innehållande soja, särskilt importerad soja från mark som nyligen har avskogats eller omvandlats, ska minskas i enlighet med mål 15 för hållbar utveckling, dvs. unionens löfte om noll avskogning och befintliga åtaganden från privata företag om noll avskogning.

| (c) | Näringsämnens kretslopp ska slutas och kopplas till lokala och regionala avrinningsområden i enlighet med direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Näringsämnens kretslopp ska slutas och kopplas till lokala och regionala avrinningsområden i enlighet med direktiv 2000/60/EG.

Näringsämnens kretslopp ska slutas och kopplas till lokala och regionala avrinningsområden i enlighet med direktiv 2000/60/EG.

| (d) | De lokala och regionala marknaderna för livsmedel och djurfoder och lokalt anpassade insatssnåla frövarianter ska stärkas. |
| --- | --- |

(d)

(d)

De lokala och regionala marknaderna för livsmedel och djurfoder och lokalt anpassade insatssnåla frövarianter ska stärkas.

De lokala och regionala marknaderna för livsmedel och djurfoder och lokalt anpassade insatssnåla frövarianter ska stärkas.

De åtgärder som finansieras i denna sektor ska vara förenliga med unionens åtaganden och lagstiftning på klimat- och miljöområdet och får inte orsaka direkta eller indirekta ändringar av markanvändningen, och de ska ha en genuint positiv inverkan på de globala utsläppen av växthusgaser i enlighet med Globiom.

De åtgärder som finansieras i denna sektor ska vara förenliga med unionens åtaganden och lagstiftning på klimat- och miljöområdet och får inte orsaka direkta eller indirekta ändringar av markanvändningen, och de ska ha en genuint positiv inverkan på de globala utsläppen av växthusgaser i enlighet med Globiom.

Artikel 58b

Artikel 58b

Interventionstyper

Interventionstyper

När det gäller de mål som avses i artikel 58a ska medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av följande interventionstyper:

När det gäller de mål som avses i artikel 58a ska medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av följande interventionstyper:

| (a) | Investeringar i materiella och immateriella tillgångar. Forskning och experimentell produktion samt andra åtgärder, inbegripet åtgärder för










  i) | markvård, inbegripet verklig och påvisad ökning av markens kolinnehåll utan systemiskt beroende av bekämpningsmedel, |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

Investeringar i materiella och immateriella tillgångar. Forskning och experimentell produktion samt andra åtgärder, inbegripet åtgärder för

Investeringar i materiella och immateriella tillgångar. Forskning och experimentell produktion samt andra åtgärder, inbegripet åtgärder för

i)

i)

markvård, inbegripet verklig och påvisad ökning av markens kolinnehåll utan systemiskt beroende av bekämpningsmedel,

markvård, inbegripet verklig och påvisad ökning av markens kolinnehåll utan systemiskt beroende av bekämpningsmedel,

| ii) | effektivare vattenanvändning och vattenförvaltning, även vattenbesparing, |
| --- | --- |

ii)

ii)

effektivare vattenanvändning och vattenförvaltning, även vattenbesparing,

effektivare vattenanvändning och vattenförvaltning, även vattenbesparing,

| iii) | främjad användning av sorter och förvaltningsmetoder som är anpassade till förändrade klimatförhållanden, |
| --- | --- |

iii)

iii)

främjad användning av sorter och förvaltningsmetoder som är anpassade till förändrade klimatförhållanden,

främjad användning av sorter och förvaltningsmetoder som är anpassade till förändrade klimatförhållanden,

| iv) | bättre förvaltningsmetoder för att öka grödornas motståndskraft mot skadegörare och minska mottagligheten för skadegörare, |
| --- | --- |

iv)

iv)

bättre förvaltningsmetoder för att öka grödornas motståndskraft mot skadegörare och minska mottagligheten för skadegörare,

bättre förvaltningsmetoder för att öka grödornas motståndskraft mot skadegörare och minska mottagligheten för skadegörare,

| v) | minskad användning av och minskat beroende av bekämpningsmedel, |
| --- | --- |

v)

v)

minskad användning av och minskat beroende av bekämpningsmedel,

minskad användning av och minskat beroende av bekämpningsmedel,

| vi) | skapande och bevarande av livsmiljöer inom jordbruket som gynnar den biologiska mångfalden utan användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

vi)

vi)

skapande och bevarande av livsmiljöer inom jordbruket som gynnar den biologiska mångfalden utan användning av bekämpningsmedel.

skapande och bevarande av livsmiljöer inom jordbruket som gynnar den biologiska mångfalden utan användning av bekämpningsmedel.

| (b) | Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd, särskilt när det gäller anpassning till och begränsning av klimatförändringar men också jordbrukarens val av den lämpligaste växtföljden. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd, särskilt när det gäller anpassning till och begränsning av klimatförändringar men också jordbrukarens val av den lämpligaste växtföljden.

Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd, särskilt när det gäller anpassning till och begränsning av klimatförändringar men också jordbrukarens val av den lämpligaste växtföljden.

| (c) | Utbildningsåtgärder, inbegripet handledning och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Utbildningsåtgärder, inbegripet handledning och utbyte av bästa praxis.

Utbildningsåtgärder, inbegripet handledning och utbyte av bästa praxis.

| (d) | Ekologisk produktion och ekologiska metoder. |
| --- | --- |

(d)

(d)

Ekologisk produktion och ekologiska metoder.

Ekologisk produktion och ekologiska metoder.

| (e) | Åtgärder för att öka hållbarheten och effektiviteten när det gäller transporter och lagring av produkter. |
| --- | --- |

(e)

(e)

Åtgärder för att öka hållbarheten och effektiviteten när det gäller transporter och lagring av produkter.

Åtgärder för att öka hållbarheten och effektiviteten när det gäller transporter och lagring av produkter.

Ändring 389

Ändring 389

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – inledningen

Artikel 59 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna
  ska
  eftersträva ett eller flera av följande mål inom de övriga sektorer som avses i artikel 39 f: | I enlighet med artiklarna 5 och 6 ska
  medlemsstaterna eftersträva ett eller flera av följande mål inom de övriga sektorer som avses i artikel 39 f: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna
  ska
  eftersträva ett eller flera av följande mål inom de övriga sektorer som avses i artikel 39 f:

ska

I enlighet med artiklarna 5 och 6 ska
  medlemsstaterna eftersträva ett eller flera av följande mål inom de övriga sektorer som avses i artikel 39 f:

I enlighet med artiklarna 5 och 6 ska

Ändring 390

Ändring 390

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – led a

Artikel 59 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Planera produktionen, anpassa produktionen till efterfrågan, särskilt vad gäller kvalitet
  och
  kvantitet, optimera produktionskostnaderna och avkastningen på investeringar samt stabilisera producentpriserna; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, b, c och i. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Planera produktionen, anpassa produktionen till efterfrågan, särskilt vad gäller kvalitet
  och
  kvantitet, optimera produktionskostnaderna och avkastningen på investeringar samt stabilisera producentpriserna; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, b, c och i.

och

| (a) | Planera produktionen, anpassa produktionen till efterfrågan, särskilt vad gäller kvalitet, kvantitet och
  mångfald
  , optimera produktionskostnaderna och avkastningen på investeringar samt stabilisera producentpriserna; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, b, c och i. |
| --- | --- |

(a)

Planera produktionen, anpassa produktionen till efterfrågan, särskilt vad gäller kvalitet, kvantitet och
  mångfald
  , optimera produktionskostnaderna och avkastningen på investeringar samt stabilisera producentpriserna; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, b, c och i.

mångfald

Ändring 391

Ändring 391

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – led b

Artikel 59 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Främja koncentrationen av utbudet och utsläppandet av de berörda produkterna på marknaden; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a och c. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Främja koncentrationen av utbudet och utsläppandet av de berörda produkterna på marknaden; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a och c.

| (b) | Främja koncentrationen av utbudet och utsläppandet av de berörda produkterna på marknaden
  , samt främja kollektiva avtalsförhandlingar
  ; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a och c. |
| --- | --- |

(b)

Främja koncentrationen av utbudet och utsläppandet av de berörda produkterna på marknaden
  , samt främja kollektiva avtalsförhandlingar
  ; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a och c.

, samt främja kollektiva avtalsförhandlingar

Ändring 392

Ändring 392

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – led c

Artikel 59 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Forskning om och utveckling av hållbara produktionsmetoder, inbegripet motståndskraft mot skadegörare, samt innovativa metoder och produktionsteknik som stärker ekonomisk konkurrenskraft och marknadsutveckling; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, c och i. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Forskning om och utveckling av hållbara produktionsmetoder, inbegripet motståndskraft mot skadegörare, samt innovativa metoder och produktionsteknik som stärker ekonomisk konkurrenskraft och marknadsutveckling; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, c och i.

| (c) | Tillämpning av,
  forskning om och utveckling av hållbara produktionsmetoder, inbegripet motståndskraft mot skadegörare
  och djursjukdomar samt klimatresiliens, genetisk mångfald, markskydd, förbättring av biosäkerheten och minskning av antimikrobiella ämnen
  , samt innovativa metoder och produktionsteknik som stärker
  långsiktig
  ekonomisk konkurrenskraft och marknadsutveckling; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, c
  , d, e, f
  och i. |
| --- | --- |

(c)

Tillämpning av,
  forskning om och utveckling av hållbara produktionsmetoder, inbegripet motståndskraft mot skadegörare
  och djursjukdomar samt klimatresiliens, genetisk mångfald, markskydd, förbättring av biosäkerheten och minskning av antimikrobiella ämnen
  , samt innovativa metoder och produktionsteknik som stärker
  långsiktig
  ekonomisk konkurrenskraft och marknadsutveckling; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, c
  , d, e, f
  och i.

Tillämpning av,

och djursjukdomar samt klimatresiliens, genetisk mångfald, markskydd, förbättring av biosäkerheten och minskning av antimikrobiella ämnen

långsiktig

, d, e, f

Ändring 393

Ändring 393

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – led d

Artikel 59 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Främja, utveckla och genomföra produktionsmetoder som tar hänsyn till miljön och djurskyddsnormer; miljövänliga odlingsmetoder, produktionsmetoder och produktionstekniker som är motståndskraftiga mot skadegörare; miljövänlig användning och hantering av biprodukter och avfall samt hållbart nyttjande av naturresurser för att särskilt skydda vatten, mark och andra naturresurser; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 e och f. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Främja, utveckla och genomföra produktionsmetoder som tar hänsyn till miljön och djurskyddsnormer; miljövänliga odlingsmetoder, produktionsmetoder och produktionstekniker som är motståndskraftiga mot skadegörare; miljövänlig användning och hantering av biprodukter och avfall samt hållbart nyttjande av naturresurser för att särskilt skydda vatten, mark och andra naturresurser; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 e och f.

| (d) | Främja, utveckla och genomföra produktionsmetoder som tar hänsyn till miljön och djurskyddsnormer; miljövänliga odlingsmetoder, produktionsmetoder och produktionstekniker som är motståndskraftiga mot skadegörare
  och djursjukdomar
  ; miljövänlig användning och hantering av biprodukter och avfall samt hållbart nyttjande av naturresurser för att särskilt skydda vatten, mark och andra naturresurser
  ; minskade utsläpp och ökad energieffektivitet;
  dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 e och f. |
| --- | --- |

(d)

Främja, utveckla och genomföra produktionsmetoder som tar hänsyn till miljön och djurskyddsnormer; miljövänliga odlingsmetoder, produktionsmetoder och produktionstekniker som är motståndskraftiga mot skadegörare
  och djursjukdomar
  ; miljövänlig användning och hantering av biprodukter och avfall samt hållbart nyttjande av naturresurser för att särskilt skydda vatten, mark och andra naturresurser
  ; minskade utsläpp och ökad energieffektivitet;
  dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 e och f.

och djursjukdomar

; minskade utsläpp och ökad energieffektivitet;

Ändring 394

Ändring 394

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – led e

Artikel 59 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar enligt artikel 6.1 d. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar enligt artikel 6.1 d.

| (e) | Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar
  , inbegripet förebyggande och hantering av tropiska och zoonotiska sjukdomar,
  enligt artikel 6.1 d. |
| --- | --- |

(e)

Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar
  , inbegripet förebyggande och hantering av tropiska och zoonotiska sjukdomar,
  enligt artikel 6.1 d.

, inbegripet förebyggande och hantering av tropiska och zoonotiska sjukdomar,

Ändring 395

Ändring 395

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – led f

Artikel 59 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Främja produkters kommersiella värde och kvalitet, bland annat genom att förbättra produktkvaliteten och utveckla produkter som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning eller som omfattas av ett nationellt kvalitetssystem; dessa mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1 b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Främja produkters kommersiella värde och kvalitet, bland annat genom att förbättra produktkvaliteten och utveckla produkter som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning eller som omfattas av ett nationellt kvalitetssystem; dessa mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1 b.

| (f) | Främja produkters kommersiella värde och kvalitet, bland annat genom att förbättra produktkvaliteten och
  marknadssegmenteringen,
  och utveckla produkter som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning eller som omfattas av ett nationellt kvalitetssystem; dessa mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1 b. |
| --- | --- |

(f)

Främja produkters kommersiella värde och kvalitet, bland annat genom att förbättra produktkvaliteten och
  marknadssegmenteringen,
  och utveckla produkter som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning eller som omfattas av ett nationellt kvalitetssystem; dessa mål rör det särskilda mål som anges i artikel 6.1 b.

marknadssegmenteringen,

Ändring 396

Ändring 396

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – led g

Artikel 59 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Främja och marknadsföra produkter inom en eller flera av de sektorer som avses i artikel
  40
  f; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 b och c. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Främja och marknadsföra produkter inom en eller flera av de sektorer som avses i artikel
  40
  f; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 b och c.

40

| (g) | Främja och marknadsföra produkter inom en eller flera av de sektorer som avses i artikel
  39
  f; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 b och c. |
| --- | --- |

(g)

Främja och marknadsföra produkter inom en eller flera av de sektorer som avses i artikel
  39
  f; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 b och c.

39

Ändring 397

Ändring 397

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – led h

Artikel 59 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Krisförebyggande och
  krishantering
  som syftar till att undvika samt hantera kriser på marknaderna inom en eller flera av de sektorer som avses i artikel 39 f; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, b och c. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Krisförebyggande och
  krishantering
  som syftar till att undvika samt hantera kriser på marknaderna inom en eller flera av de sektorer som avses i artikel 39 f; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, b och c.

krishantering

| (h) | Krisförebyggande
  , riskreducering
  och
  riskhantering
  som syftar till att undvika samt hantera kriser på marknaderna inom en eller flera av de sektorer som avses i artikel 39 f; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, b och c. |
| --- | --- |

(h)

Krisförebyggande
  , riskreducering
  och
  riskhantering
  som syftar till att undvika samt hantera kriser på marknaderna inom en eller flera av de sektorer som avses i artikel 39 f; dessa mål rör de särskilda mål som anges i artikel 6.1 a, b och c.

, riskreducering

riskhantering

Ändring 398

Ändring 398

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – led ha (nytt)

Artikel 59 – led ha (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ha) | Förebyggande av rovdjursangrepp på djurbesättningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ha)

(ha)

Förebyggande av rovdjursangrepp på djurbesättningar.

Förebyggande av rovdjursangrepp på djurbesättningar.

Ändring 399

Ändring 399

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 59 – led hb (nytt)

Artikel 59 – led hb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (hb) | Bidrag till unionens strategi för att främja proteingrödor, särskilt foder och baljväxter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(hb)

(hb)

Bidrag till unionens strategi för att främja proteingrödor, särskilt foder och baljväxter.

Bidrag till unionens strategi för att främja proteingrödor, särskilt foder och baljväxter.

Ändringar 400 och 826cp

Ändringar 400 och 826cp

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – inledningen

Artikel 60 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När det gäller de mål som anges i artikel 59 a–g ska medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja
  en
  eller flera av följande interventionstyper: | 1.   När det gäller de mål som anges i 
  artikel 56 a–fa och
  artikel 59 a–g ska medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja
  två
  eller flera av följande interventionstyper: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   När det gäller de mål som anges i artikel 59 a–g ska medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja
  en
  eller flera av följande interventionstyper:

1.   När det gäller de mål som anges i 
  artikel 56 a–fa och
  artikel 59 a–g ska medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja
  två
  eller flera av följande interventionstyper:

Ändring ar 401 och 826cp

Ändring ar 401 och 826cp

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led i

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | markvård, inbegripet åtgärder för att öka markens
  kolinnehåll
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

markvård, inbegripet åtgärder för att öka markens
  kolinnehåll
  ,

kolinnehåll

| i) | markvård
  och återställande av jordens bördighet och struktur
  , inbegripet
  förebyggande av markförsämring och
  åtgärder för att öka markens
  koldioxidbindning och minska de förorenande ämnena i gödningsmedel,, |
| --- | --- |

i)

markvård
  och återställande av jordens bördighet och struktur
  , inbegripet
  förebyggande av markförsämring och
  åtgärder för att öka markens
  koldioxidbindning och minska de förorenande ämnena i gödningsmedel,,

och återställande av jordens bördighet och struktur

förebyggande av markförsämring och

koldioxidbindning och minska de förorenande ämnena i gödningsmedel,,

Ändring 402

Ändring 402

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led ii

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | förbättrad vattenanvändning och vattenförvaltning, inbegripet vattenbesparing och dränering, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

förbättrad vattenanvändning och vattenförvaltning, inbegripet vattenbesparing och dränering,

| ii) | förbättrad vattenanvändning och
  sund
  vattenförvaltning, inbegripet vattenbesparing och dränering
  , som bidrar till vattenförekomsternas goda status
  , |
| --- | --- |

ii)

förbättrad vattenanvändning och
  sund
  vattenförvaltning, inbegripet vattenbesparing och dränering
  , som bidrar till vattenförekomsternas goda status
  ,

sund

, som bidrar till vattenförekomsternas goda status

Ändring 403

Ändring 403

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led iv

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led iv

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iv) | ökade energibesparingar och ökad energieffektivitet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iv)

ökade energibesparingar och ökad energieffektivitet,

| iv) | ökade energibesparingar och ökad energieffektivitet,
  inbegripet användning av förnybara energikällor, exempelvis hållbar användning av restprodukter från jordbruket, |
| --- | --- |

iv)

ökade energibesparingar och ökad energieffektivitet,
  inbegripet användning av förnybara energikällor, exempelvis hållbar användning av restprodukter från jordbruket,

inbegripet användning av förnybara energikällor, exempelvis hållbar användning av restprodukter från jordbruket,

Ändring 404

Ändring 404

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led iva (nytt)

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led iva (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iva) | minskning av utsläppen av förorenande gaser och växthusgaser, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iva)

iva)

minskning av utsläppen av förorenande gaser och växthusgaser,

minskning av utsläppen av förorenande gaser och växthusgaser,

Ändringar405 och 826cp

Ändringar405 och 826cp

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led v

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led v

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| v) | ekologiska förpackningar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

v)

ekologiska förpackningar,

| v) | ekologiska förpackningar
  och minskning av förpackningsavfall
  , |
| --- | --- |

v)

ekologiska förpackningar
  och minskning av förpackningsavfall
  ,

och minskning av förpackningsavfall

Ändringar 406 och 826cp

Ändringar 406 och 826cp

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led vi

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led vi

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| vi) | djurhälsa och djurskydd, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

vi)

djurhälsa och djurskydd,

| vi) | biosäkerhet,
  djurhälsa och djurskydd
  , inbegripet hållbar hantering och förebyggande av tropiska och zoonotiska sjukdomar, |
| --- | --- |

vi)

biosäkerhet,
  djurhälsa och djurskydd
  , inbegripet hållbar hantering och förebyggande av tropiska och zoonotiska sjukdomar,

biosäkerhet,

, inbegripet hållbar hantering och förebyggande av tropiska och zoonotiska sjukdomar,

Ändring 826cp

Ändring 826cp

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led vii

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led vii

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| vii) | minskad avfallsproduktion och förbättrad användning och hantering av biprodukter och avfall, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

vii)

minskad avfallsproduktion och förbättrad användning och hantering av biprodukter och avfall,

| vii) | minskad
  utsläpps- och
  avfallsproduktion och förbättrad användning och hantering av biprodukter och avfall, |
| --- | --- |

vii)

minskad
  utsläpps- och
  avfallsproduktion och förbättrad användning och hantering av biprodukter och avfall,

utsläpps- och

Ändring 407

Ändring 407

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led viia (nytt)

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led viia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | viia) | förebyggande och hantering av tropiska och zoonotiska sjukdomar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

viia)

viia)

förebyggande och hantering av tropiska och zoonotiska sjukdomar,

förebyggande och hantering av tropiska och zoonotiska sjukdomar,

Ändring ar 408 och 826cp

Ändring ar 408 och 826cp

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led viii

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led viii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| viii) | ökad
  motståndskraft
  mot skadegörare, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

viii)

ökad
  motståndskraft
  mot skadegörare,

motståndskraft

| viii) | ökad grödomotståndskraft mot skadegörare
  genom att främja integrerat växtskydd, inklusive lämpliga förvaltnings- och odlingsmetoder och bekämpning av djursjukdomar
  , |
| --- | --- |

viii)

ökad grödomotståndskraft mot skadegörare
  genom att främja integrerat växtskydd, inklusive lämpliga förvaltnings- och odlingsmetoder och bekämpning av djursjukdomar
  ,

genom att främja integrerat växtskydd, inklusive lämpliga förvaltnings- och odlingsmetoder och bekämpning av djursjukdomar

Ändring ar 409 och 826cp

Ändring ar 409 och 826cp

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led ix

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led ix

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ix) | minskade risker och effekter från
  användning av bekämpningsmedel, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ix)

minskade risker och effekter från
  användning av bekämpningsmedel,

minskade risker och effekter från

| ix) | klart minskad
  användning av bekämpningsmedel
  samt klart minskat beroende av bekämpningsmedel
  , |
| --- | --- |

ix)

klart minskad
  användning av bekämpningsmedel
  samt klart minskat beroende av bekämpningsmedel
  ,

klart minskad

samt klart minskat beroende av bekämpningsmedel

Ändring 826cp

Ändring 826cp

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led ixa

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led ixa

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ixa) | förbättrad motståndskraft mot djursjukdomar och minskad användning av antibiotika, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ixa)

ixa)

förbättrad motståndskraft mot djursjukdomar och minskad användning av antibiotika,

förbättrad motståndskraft mot djursjukdomar och minskad användning av antibiotika,

Ändring 410

Ändring 410

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led x

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led x

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| x) | skapande och bevarande av livsmiljöer som gynnar den biologiska mångfalden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

x)

skapande och bevarande av livsmiljöer som gynnar den biologiska mångfalden.

| x) | skapande och bevarande av livsmiljöer som gynnar den biologiska mångfalden
  och främjande av lokala sorter, |
| --- | --- |

x)

skapande och bevarande av livsmiljöer som gynnar den biologiska mångfalden
  och främjande av lokala sorter,

och främjande av lokala sorter,

Ändring 411

Ändring 411

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led xa (nytt)

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led xa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | xa) | minskad användning av antimikrobiella ämnen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

xa)

xa)

minskad användning av antimikrobiella ämnen,

minskad användning av antimikrobiella ämnen,

Ändring 412

Ändring 412

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led xb (nytt)

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led xb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | xb) | förbättrade villkor för odling, skörd och transport av produkterna, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

xb)

xb)

förbättrade villkor för odling, skörd och transport av produkterna,

förbättrade villkor för odling, skörd och transport av produkterna,

Ändring 413

Ändring 413

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led xc (nytt)

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led xc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | xc) | marknadsuppföljning, marknadskännedom och marknadsövervakning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

xc)

xc)

marknadsuppföljning, marknadskännedom och marknadsövervakning,

marknadsuppföljning, marknadskännedom och marknadsövervakning,

Ändring 414

Ändring 414

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led xd (nytt)

Artikel 60 – punkt 1 – led a – led xd (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | xd) | förebyggande av rovdjursangrepp på djurbesättningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

xd)

xd)

förebyggande av rovdjursangrepp på djurbesättningar.

förebyggande av rovdjursangrepp på djurbesättningar.

Ändringar 415 och 826cp

Ändringar 415 och 826cp

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led b

Artikel 60 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd, särskilt med avseende på anpassning till och begränsning av klimatförändringar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd, särskilt med avseende på anpassning till och begränsning av klimatförändringar.

| (b) | Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd, särskilt med avseende på
  produktionskvalitet, biologisk mångfald,
  och
  miljön,
  begränsning av
  och anpassning till
  klimatförändringar
  , bekämpning av och ökad motståndskraft mot skadegörare och djursjukdomar samt ökad produktkvalitet
  . |
| --- | --- |

(b)

Rådgivningstjänster och tekniskt bistånd, särskilt med avseende på
  produktionskvalitet, biologisk mångfald,
  och
  miljön,
  begränsning av
  och anpassning till
  klimatförändringar
  , bekämpning av och ökad motståndskraft mot skadegörare och djursjukdomar samt ökad produktkvalitet
  .

produktionskvalitet, biologisk mångfald,

miljön,

och anpassning till

, bekämpning av och ökad motståndskraft mot skadegörare och djursjukdomar samt ökad produktkvalitet

Ändring 826cp

Ändring 826cp

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60– punkt 1 – led c

Artikel 60– punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Utbildningsåtgärder, inbegripet handledning och utbyte av bästa praxis. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Utbildningsåtgärder, inbegripet handledning och utbyte av bästa praxis.

| (c) | Utbildningsåtgärder, inbegripet handledning och utbyte av bästa praxis
  , i synnerhet avseende ekologiskt jordbruk, kurser om utformning av permakultur samt koldioxidförbättrande metoder
  . |
| --- | --- |

(c)

Utbildningsåtgärder, inbegripet handledning och utbyte av bästa praxis
  , i synnerhet avseende ekologiskt jordbruk, kurser om utformning av permakultur samt koldioxidförbättrande metoder
  .

, i synnerhet avseende ekologiskt jordbruk, kurser om utformning av permakultur samt koldioxidförbättrande metoder

Ändring 416

Ändring 416

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led da (nytt)

Artikel 60 – punkt 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Integrerad produktion. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Integrerad produktion.

Integrerad produktion.

Ändring 417

Ändring 417

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led e

Artikel 60 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Åtgärder för att öka hållbarheten och effektiviteten när det gäller transporter och lagring av produkter inom en eller flera av de sektorer som avses i artikel
  40
  f. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Åtgärder för att öka hållbarheten och effektiviteten när det gäller transporter och lagring av produkter inom en eller flera av de sektorer som avses i artikel
  40
  f.

40

| (e) | Åtgärder för att öka hållbarheten och effektiviteten när det gäller transporter och lagring av produkter inom en eller flera av de sektorer som avses i artikel
  39
  f. |
| --- | --- |

(e)

Åtgärder för att öka hållbarheten och effektiviteten när det gäller transporter och lagring av produkter inom en eller flera av de sektorer som avses i artikel
  39
  f.

39

Ändring 418

Ändring 418

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led h

Artikel 60 – punkt 1 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Åtgärder för
  spårbarhet-
  och certifieringssystem, särskilt kontroll av kvaliteten på produkter som säljs till slutkonsumenter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Åtgärder för
  spårbarhet-
  och certifieringssystem, särskilt kontroll av kvaliteten på produkter som säljs till slutkonsumenter.

spårbarhet-

| (h) | Åtgärder för
  spårbarhet längs hela produktionskedjan
  och certifieringssystem, särskilt kontroll av kvaliteten på produkter som säljs till slutkonsumenter
  , inbegripet möjligheten att spåra olivers och oljors ursprung i produktionskedjans olika stadier samt information om produktionsmetoder
  . |
| --- | --- |

(h)

Åtgärder för
  spårbarhet längs hela produktionskedjan
  och certifieringssystem, särskilt kontroll av kvaliteten på produkter som säljs till slutkonsumenter
  , inbegripet möjligheten att spåra olivers och oljors ursprung i produktionskedjans olika stadier samt information om produktionsmetoder
  .

spårbarhet längs hela produktionskedjan

, inbegripet möjligheten att spåra olivers och oljors ursprung i produktionskedjans olika stadier samt information om produktionsmetoder

Ändring 419

Ändring 419

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 1 – led ha (nytt)

Artikel 60 – punkt 1 – led ha (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ha) | Genomförande av tredjeländers protokoll om växtskyddsfrågor och veterinära frågor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ha)

(ha)

Genomförande av tredjeländers protokoll om växtskyddsfrågor och veterinära frågor.

Genomförande av tredjeländers protokoll om växtskyddsfrågor och veterinära frågor.

Ändring 420

Ändring 420

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 2 – inledningen

Artikel 60 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   När det gäller det mål som anges i artikel 59 h ska medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av följande interventionstyper: | 2.   När det gäller det mål som anges
  i artikel 56 f och
  i artikel 59 h ska medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av följande interventionstyper: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   När det gäller det mål som anges i artikel 59 h ska medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av följande interventionstyper:

2.   När det gäller det mål som anges
  i artikel 56 f och
  i artikel 59 h ska medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken välja en eller flera av följande interventionstyper:

Ändring 421

Ändring 421

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 2 – led b

Artikel 60 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Investeringar i materiella och immateriella tillgångar för en effektivare förvaltning av de volymer som släpps ut på marknaden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Investeringar i materiella och immateriella tillgångar för en effektivare förvaltning av de volymer som släpps ut på marknaden.

| (b) | Investeringar i materiella och immateriella tillgångar för en effektivare förvaltning av de volymer som släpps ut på marknaden
  samt bättre anpassning till utbudet och efterfrågan
  . |
| --- | --- |

(b)

Investeringar i materiella och immateriella tillgångar för en effektivare förvaltning av de volymer som släpps ut på marknaden
  samt bättre anpassning till utbudet och efterfrågan
  .

samt bättre anpassning till utbudet och efterfrågan

Ändring 422

Ändring 422

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 2 – led c

Artikel 60 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Gemensam lagring av produkter som producerats av producentorganisationen eller av producentorganisationens medlemmar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Gemensam lagring av produkter som producerats av producentorganisationen eller av producentorganisationens medlemmar.

| (c) | Gemensam lagring av produkter som producerats av producentorganisationen eller av producentorganisationens medlemmar
  liksom behandling av produkter för att underlätta lagringen av dem
  . |
| --- | --- |

(c)

Gemensam lagring av produkter som producerats av producentorganisationen eller av producentorganisationens medlemmar
  liksom behandling av produkter för att underlätta lagringen av dem
  .

liksom behandling av produkter för att underlätta lagringen av dem

Ändringar 423 och 826cp

Ändringar 423 och 826cp

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 2 – led d

Artikel 60 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Återplantering av fruktträdgårdar om detta är nödvändigt efter obligatorisk röjning av hälsoskäl eller växtskyddsskäl på uppmaning av medlemsstatens behöriga myndighet eller för anpassning till klimatförändringar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Återplantering av fruktträdgårdar om detta är nödvändigt efter obligatorisk röjning av hälsoskäl eller växtskyddsskäl på uppmaning av medlemsstatens behöriga myndighet eller för anpassning till klimatförändringar.

| (d) | Återplantering av fruktträdgårdar
  eller olivlundar
  om detta är nödvändigt efter obligatorisk röjning av hälsoskäl eller växtskyddsskäl på uppmaning av medlemsstatens behöriga myndighet eller för anpassning till klimatförändringar. |
| --- | --- |

(d)

Återplantering av fruktträdgårdar
  eller olivlundar
  om detta är nödvändigt efter obligatorisk röjning av hälsoskäl eller växtskyddsskäl på uppmaning av medlemsstatens behöriga myndighet eller för anpassning till klimatförändringar.

eller olivlundar

Ändring 424

Ändring 424

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 2 – led da (nytt)

Artikel 60 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Stödåtgärder för att skydda djurs hälsa och välbefinnande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Stödåtgärder för att skydda djurs hälsa och välbefinnande.

Stödåtgärder för att skydda djurs hälsa och välbefinnande.

Ändring 425

Ändring 425

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 2 – led db (nytt)

Artikel 60 – punkt 2 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (db) | Återställande av djurbeståndet efter obligatorisk nödslakt som föranletts av sanitära skäl eller efter förluster till följd av naturkatastrofer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(db)

(db)

Återställande av djurbeståndet efter obligatorisk nödslakt som föranletts av sanitära skäl eller efter förluster till följd av naturkatastrofer.

Återställande av djurbeståndet efter obligatorisk nödslakt som föranletts av sanitära skäl eller efter förluster till följd av naturkatastrofer.

Ändring 426

Ändring 426

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 2 – led dc (nytt)

Artikel 60 – punkt 2 – led dc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (dc) | Ökning av de genetiska resurserna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(dc)

(dc)

Ökning av de genetiska resurserna.

Ökning av de genetiska resurserna.

Ändring 427

Ändring 427

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60 – punkt 2 – led dd (nytt)

Artikel 60 – punkt 2 – led dd (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (dd) | Förlängning av det obligatoriska sanitära uppehållet på gårdar på grund av utbrott av en djursjukdom. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(dd)

(dd)

Förlängning av det obligatoriska sanitära uppehållet på gårdar på grund av utbrott av en djursjukdom.

Förlängning av det obligatoriska sanitära uppehållet på gårdar på grund av utbrott av en djursjukdom.

Ändring 826cp

Ändring 826cp

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 60– punkt 2 – led h

Artikel 60– punkt 2 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Skörde- och produktionsförsäkring som bidrar till att trygga producenternas intäkter vid förluster förorsakade av naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden, sjukdomar eller skadedjursangrepp, samtidigt som det säkerställs att stödmottagarna vidtar nödvändiga riskförebyggande åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Skörde- och produktionsförsäkring som bidrar till att trygga producenternas intäkter vid förluster förorsakade av naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden, sjukdomar eller skadedjursangrepp, samtidigt som det säkerställs att stödmottagarna vidtar nödvändiga riskförebyggande åtgärder.

| (h) | Skörde- och produktionsförsäkring som bidrar till att trygga producenternas intäkter vid förluster förorsakade av naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden, sjukdomar eller skadedjursangrepp, samtidigt som det säkerställs att
  alla
  stödmottagarna vidtar nödvändiga riskförebyggande åtgärder.
  Inga försäkringar ska ges om inte producenterna aktivt vidtar åtgärder för att minska sina risker. |
| --- | --- |

(h)

Skörde- och produktionsförsäkring som bidrar till att trygga producenternas intäkter vid förluster förorsakade av naturkatastrofer, ogynnsamma väderförhållanden, sjukdomar eller skadedjursangrepp, samtidigt som det säkerställs att
  alla
  stödmottagarna vidtar nödvändiga riskförebyggande åtgärder.
  Inga försäkringar ska ges om inte producenterna aktivt vidtar åtgärder för att minska sina risker.

alla

Inga försäkringar ska ges om inte producenterna aktivt vidtar åtgärder för att minska sina risker.

Ändring 428

Ändring 428

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 61 – punkt 7

Artikel 61 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 59 h inte överstiger
  en tredjedel
  av de totala utgifterna inom operativa program för producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer. | 7.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 59 h inte överstiger
  50 %
  av de totala utgifterna inom operativa program för producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 59 h inte överstiger
  en tredjedel
  av de totala utgifterna inom operativa program för producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer.

7.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de interventioner som är kopplade till de mål som anges i artikel 59 h inte överstiger
  50 %
  av de totala utgifterna inom operativa program för producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer.

Ändring 429

Ändring 429

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 62 – rubriken

Artikel 62 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Driftsfonder | Producentorganisationers
  driftsfonder |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Driftsfonder

Producentorganisationers
  driftsfonder

Producentorganisationers

Ändring 430

Ändring 430

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 1a (ny)

Artikel 63 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Begränsningen på 50 % i punkt 1 ska höjas till 60 % för de producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 under de fem första åren efter det år då erkännandet skedde, och för de producentorganisationer som endast är verksamma i områden med naturliga begränsningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Begränsningen på 50 % i punkt 1 ska höjas till 60 % för de producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer som erkänts i enlighet med förordning (EU) nr 1308/2013 under de fem första åren efter det år då erkännandet skedde, och för de producentorganisationer som endast är verksamma i områden med naturliga begränsningar.

Ändring 431

Ändring 431

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – led a

Artikel 64 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Miljöåtaganden
  ,
  klimatåtaganden
  och andra förvaltningsåtaganden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Miljöåtaganden
  ,
  klimatåtaganden
  och andra förvaltningsåtaganden.

Miljöåtaganden

klimatåtaganden

| (a) | Miljömässig hållbarhet inom jordbruket
  ,
  åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna
  och andra förvaltningsåtaganden. |
| --- | --- |

(a)

Miljömässig hållbarhet inom jordbruket
  ,
  åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna
  och andra förvaltningsåtaganden.

Miljömässig hållbarhet inom jordbruket

åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna

Ändring 432

Ändring 432

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – led e

Artikel 64 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Etablering av unga jordbrukare och jordbruksföretag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Etablering av unga jordbrukare och jordbruksföretag.

| (e) | Etablering av unga jordbrukare och
  nya jordbrukare samt etablering och utveckling av hållbara
  jordbruksföretag. |
| --- | --- |

(e)

Etablering av unga jordbrukare och
  nya jordbrukare samt etablering och utveckling av hållbara
  jordbruksföretag.

nya jordbrukare samt etablering och utveckling av hållbara

Ändring 433

Ändring 433

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – led ea (nytt)

Artikel 64 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | Kvinnor på landsbygden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

Kvinnor på landsbygden.

Kvinnor på landsbygden.

Ändring 434

Ändring 434

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – led h

Artikel 64 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Kunskapsutbyte och information. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Kunskapsutbyte och information.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändringar 435, 1123cp2 och 1165cp2

Ändringar 435, 1123cp2 och 1165cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – led ha (nytt)

Artikel 64 – led ha (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ha) | Installation av digital teknik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ha)

(ha)

Installation av digital teknik.

Installation av digital teknik.

Ändring 1133

Ändring 1133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 65

Artikel 65

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 65 | Artikel 65 |
| Miljöåtaganden
  ,
  klimatåtaganden
  och andra förvaltningsåtaganden | Åtaganden till förmån för miljömässig hållbarhet inom jordbruket
  ,
  åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna
  och andra förvaltningsåtaganden
  till nytta för miljön |
| 1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för
  miljöåtaganden
  ,
  klimatåtaganden
  och andra förvaltningsåtaganden i enlighet med de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | 1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för
  miljömässigt hållbara metoder inom jordbruket
  ,
  begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, inklusive hantering av naturbetingade risker
  , och andra förvaltningsåtaganden
  , såsom skogsbruk, skydd och förbättring av genetiska resurser samt djurhälsa och djurskydd,
  i enlighet med de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| 2.   Medlemsstaterna ska innefatta åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | 2.   Medlemsstaterna ska innefatta åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| 3.   Medlemsstaterna
  får
  göra stöd enligt denna interventionstyp tillgängligt inom sina respektive territorier, i enlighet med nationella, regionala eller lokala specifika behov. | 3.   Medlemsstaterna
  ska
  göra stöd enligt denna interventionstyp tillgängligt inom sina respektive territorier, i enlighet med nationella, regionala eller lokala specifika behov.
  Stödet ska begränsas till de högsta belopp som fastställs i bilaga IXaa. |
| 4.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd till jordbrukare och andra
  stödmottagare
  som frivilligt gör förvaltningsåtaganden som anses vara gynnsamma när det gäller att uppnå de särskilda mål som anges i artikel 6.1. | 4.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd till jordbrukare
  , grupper av jordbrukare
  och andra
  markförvaltare
  som frivilligt gör förvaltningsåtaganden
  , såsom lämpligt skydd av våtmarker och organiska jordar,
  som anses vara gynnsamma när det gäller att uppnå de
  relevanta
  särskilda mål som anges i artikel 6.1.
  Prioritet får ges till system som är särskilt riktade mot att bemöta lokala miljöförhållanden och behov, och vid behov bidrar till att uppnå de mål som anges i den lagstiftning som förtecknas i bilaga XI. |
| 5.   Enligt denna interventionstyp ska medlemsstaterna endast tillhandahålla stöd som täcker åtaganden som | 5.   Enligt denna interventionstyp ska medlemsstaterna endast tillhandahålla stöd som täcker åtaganden som |
| a) | går utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 65

Artikel 65

Miljöåtaganden
  ,
  klimatåtaganden
  och andra förvaltningsåtaganden

Miljöåtaganden

klimatåtaganden

Åtaganden till förmån för miljömässig hållbarhet inom jordbruket
  ,
  åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna
  och andra förvaltningsåtaganden
  till nytta för miljön

Åtaganden till förmån för miljömässig hållbarhet inom jordbruket

åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna

till nytta för miljön

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för
  miljöåtaganden
  ,
  klimatåtaganden
  och andra förvaltningsåtaganden i enlighet med de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för
  miljömässigt hållbara metoder inom jordbruket
  ,
  begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, inklusive hantering av naturbetingade risker
  , och andra förvaltningsåtaganden
  , såsom skogsbruk, skydd och förbättring av genetiska resurser samt djurhälsa och djurskydd,
  i enlighet med de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

2.   Medlemsstaterna ska innefatta åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

2.   Medlemsstaterna ska innefatta åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

3.   Medlemsstaterna
  får
  göra stöd enligt denna interventionstyp tillgängligt inom sina respektive territorier, i enlighet med nationella, regionala eller lokala specifika behov.

3.   Medlemsstaterna
  ska
  göra stöd enligt denna interventionstyp tillgängligt inom sina respektive territorier, i enlighet med nationella, regionala eller lokala specifika behov.
  Stödet ska begränsas till de högsta belopp som fastställs i bilaga IXaa.

4.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd till jordbrukare och andra
  stödmottagare
  som frivilligt gör förvaltningsåtaganden som anses vara gynnsamma när det gäller att uppnå de särskilda mål som anges i artikel 6.1.

4.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd till jordbrukare
  , grupper av jordbrukare
  och andra
  markförvaltare
  som frivilligt gör förvaltningsåtaganden
  , såsom lämpligt skydd av våtmarker och organiska jordar,
  som anses vara gynnsamma när det gäller att uppnå de
  relevanta
  särskilda mål som anges i artikel 6.1.
  Prioritet får ges till system som är särskilt riktade mot att bemöta lokala miljöförhållanden och behov, och vid behov bidrar till att uppnå de mål som anges i den lagstiftning som förtecknas i bilaga XI.

5.   Enligt denna interventionstyp ska medlemsstaterna endast tillhandahålla stöd som täcker åtaganden som

5.   Enligt denna interventionstyp ska medlemsstaterna endast tillhandahålla stöd som täcker åtaganden som

a)

går utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning,

| a) | går utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning, |
| --- | --- |

a)

går utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskrav och normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning,

| b) | går utöver de tillämpliga minimikrav för användning av gödselmedel och växtskyddsmedel, djurhälsa och andra bindande krav som fastställs i 
  nationell rätt och
  unionsrätten, |
| --- | --- |

b)

går utöver de tillämpliga minimikrav för användning av gödselmedel och växtskyddsmedel, djurhälsa och andra bindande krav som fastställs i 
  nationell rätt och
  unionsrätten,

nationell rätt och

| b) | går utöver de
  relevanta,
  tillämpliga minimikrav för användning av gödselmedel och växtskyddsmedel, djurhälsa
  , förebyggande av antimikrobiell resistens
  och andra
  relevanta,
  bindande krav som fastställs i unionsrätten, |
| --- | --- |

b)

går utöver de
  relevanta,
  tillämpliga minimikrav för användning av gödselmedel och växtskyddsmedel, djurhälsa
  , förebyggande av antimikrobiell resistens
  och andra
  relevanta,
  bindande krav som fastställs i unionsrätten,

relevanta,

, förebyggande av antimikrobiell resistens

relevanta,

| c) | går utöver de villkor som fastställts för underhåll av jordbruksarealer i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning, |
| --- | --- |

c)

går utöver de villkor som fastställts för underhåll av jordbruksarealer i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning,

| c) | går utöver de villkor som fastställts för underhåll av jordbruksarealer i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning, |
| --- | --- |

c)

går utöver de villkor som fastställts för underhåll av jordbruksarealer i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning,

| d) | skiljer sig från åtaganden för vilka stöd beviljas enligt artikel 28. |
| --- | --- |

d)

skiljer sig från åtaganden för vilka stöd beviljas enligt artikel 28.

| d) | skiljer sig från
  eller kompletterar
  åtaganden för vilka stöd beviljas enligt artikel 28
  , samtidigt som man säkerställer att dubbelfinansiering inte förekommer
  . |
| --- | --- |

d)

skiljer sig från
  eller kompletterar
  åtaganden för vilka stöd beviljas enligt artikel 28
  , samtidigt som man säkerställer att dubbelfinansiering inte förekommer
  .

eller kompletterar

, samtidigt som man säkerställer att dubbelfinansiering inte förekommer

6.   Medlemsstaterna ska kompensera stödmottagarna för de kostnader och inkomstbortfall som de gjorda åtagandena har gett upphov till. Vid behov får de även täcka transaktionskostnader. I vederbörligen motiverade fall får medlemsstaterna bevilja stöd som ett schablonbelopp eller ett engångsstöd per enhet. Stöden ska beviljas årligen.

6.   Medlemsstaterna ska kompensera stödmottagarna för de kostnader och inkomstbortfall som de gjorda åtagandena har gett upphov till.
  Medlemsstaterna ska också ge ett ekonomiskt incitament till stödmottagarna, och
  vid behov får de även täcka transaktionskostnader. I vederbörligen motiverade fall får medlemsstaterna bevilja stöd som ett schablonbelopp eller ett engångsstöd per enhet
  , antingen per hektar markyta eller en annan fastställd enhet beroende på det gjorda åtagandets karaktär
  .
  Medlemsstaterna får bevilja årligt stöd till program för jordbruksföretag som helhet som är inriktade på en enhetlig omställning av jordbrukssystem för uppnåendet av målen i denna punkt.
  Stöden ska beviljas årligen.

6a.
     
  Stödet ska variera efter nivån på hållbarhetsambitionen för varje metod eller för samtliga metoder som medger ändringar av produktionsmodellerna, på grundval av icke-diskriminerande kriterier, för att erbjuda ett effektivt incitament för deltagande. Medlemsstaterna får även variera stödet med beaktande av karaktären på de svårigheter som påverkar jordbruksverksamheten till följd av gjorda åtaganden, och med utgångspunkt i de olika jordbrukssystemen.

7.   Medlemsstaterna får främja och stödja gemensamma system och resultatbaserat stöd för att uppmuntra jordbrukare att få till stånd en väsentlig höjning av miljöns kvalitet, i större skala och på ett mätbart sätt.

7.   Medlemsstaterna får främja och stödja
  frivilliga
  gemensamma system
  , och en kombination av förvaltningsåtaganden i form av lokalt ledda system,
  och resultatbaserat stöd
  , även genom en territoriell strategi,
  för att uppmuntra jordbrukare
  och grupper av jordbrukare
  att få till stånd en väsentlig höjning av miljöns kvalitet, i större skala och på ett mätbart sätt.
  De ska vidta alla nödvändiga åtgärder i fråga om rådgivning, fortbildning och kunskapsöverföring för att hjälpa jordbrukare som förändrar sina produktionssystem.

8.   Åtaganden ska göras för en period på mellan fem och sju år. Om det är nödvändigt för att uppnå eller bibehålla vissa eftersträvade miljövinster får dock medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken besluta om en längre period för särskilda typer av åtaganden, vilket inbegriper möjligheten att bevilja förlängning med ett år i taget efter det att den inledande perioden har avslutats. I vederbörligen motiverade undantagsfall, och för nya åtaganden som följer direkt på de åtaganden som utfördes under den inledande perioden, får medlemsstaterna fastställa en kortare period i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

8.   Åtaganden ska
  vanligtvis
  göras för en period på mellan fem och sju år. Om det är nödvändigt för att uppnå eller bibehålla vissa eftersträvade miljövinster
  , även genom att ta hänsyn till skogsbrukets långsiktiga karaktär,
  får dock medlemsstaterna i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken besluta om en längre period för särskilda typer av åtaganden, vilket inbegriper möjligheten att bevilja förlängning med ett år i taget efter det att den inledande perioden har avslutats. I vederbörligen motiverade undantagsfall, och för nya åtaganden som följer direkt på de åtaganden som utfördes under den inledande perioden, får medlemsstaterna fastställa en kortare period i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

9.   Om stöd enligt denna interventionstyp beviljas för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk, åtaganden om att ställa om till eller bibehålla ekologiska odlingsmetoder enligt definitionen i rådets förordning (EG) nr 834/2007 samt tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk, ska medlemsstaterna fastställa ett stöd per hektar.

9.   Om stöd enligt denna interventionstyp beviljas för åtaganden om miljö- och klimatvänligt jordbruk,
  inbegripet
  åtaganden om att ställa om till eller bibehålla ekologiska odlingsmetoder enligt definitionen i rådets förordning (EG) nr 834/2007,
  integrerat växtskydd, skydd av trädjordbrukssystem
  samt tjänster för miljö- och klimatvänligt skogsbruk, ska medlemsstaterna fastställa ett stöd per hektar
  , antingen per hektar markyta eller en annan fastställd enhet beroende på åtagandets karaktär
  .

10.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de personer som gör insatser inom ramen för denna interventionstyp har tillgång till den kunskap och den information som krävs för att genomföra sådana insatser.

10.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de personer som gör insatser inom ramen för denna interventionstyp har den
  relevanta
  kunskap och information som krävs för att genomföra sådana insatser
  och att lämplig utbildning görs tillgänglig för dem som behöver det samt att tillgång till expertis ges för att hjälpa jordbrukare som åtar sig att förändra sina produktionssystem
  .

11.   Medlemsstaterna ska säkerställa att interventionerna enligt denna artikel är samstämmiga med dem som beviljas enligt artikel 28.

11.   Medlemsstaterna ska säkerställa att interventionerna enligt denna artikel är samstämmiga med dem som beviljas enligt artikel 28.

Ändringar 448 och 1166cp1

Ändringar 448 och 1166cp1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 66 – punkt 1

Artikel 66 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att bidra till att de särskilda målen i artikel 6.1 uppnås. | 1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar
  , inbegripet bergsområden och öregioner,
  enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att bidra till att de
  relevanta
  särskilda målen i artikel 6.1 uppnås. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att bidra till att de särskilda målen i artikel 6.1 uppnås.

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar
  , inbegripet bergsområden och öregioner,
  enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att bidra till att de
  relevanta
  särskilda målen i artikel 6.1 uppnås.

Ändringar 449 och 1166cp2

Ändringar 449 och 1166cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 66 – punkt 2

Artikel 66 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Dessa stöd ska beviljas
  riktiga
  jordbrukare för de områden som anges i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1305/2013. | 2.   Dessa stöd ska beviljas
  aktiva
  jordbrukare för de områden som anges i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1305/2013
  och för krigsdrabbade områden i Republiken Kroatien
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Dessa stöd ska beviljas
  riktiga
  jordbrukare för de områden som anges i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1305/2013.

2.   Dessa stöd ska beviljas
  aktiva
  jordbrukare för de områden som anges i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1305/2013
  och för krigsdrabbade områden i Republiken Kroatien
  .

Ändringar 450 och 1166cp2

Ändringar 450 och 1166cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 66 – punkt 2a (ny)

Artikel 66 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  I fråga om juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa stödet på medlemmarna i dessa juridiska personer eller grupper i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna ska ha rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda jordbrukare som har ställning som ansvariga för jordbruksföretaget, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, under förutsättning att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstrukturer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  I fråga om juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa stödet på medlemmarna i dessa juridiska personer eller grupper i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna ska ha rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda jordbrukare som har ställning som ansvariga för jordbruksföretaget, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, under förutsättning att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstrukturer.

Ändring 451

Ändring 451

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 66 – punkt 3

Artikel 66 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp i syfte att kompensera stödmottagare för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppkommer i samband med de naturliga eller andra områdesspecifika begränsningarna inom det berörda området. | 3.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp i syfte att kompensera stödmottagare för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppkommer i samband med de naturliga eller andra områdesspecifika begränsningarna inom det berörda området.
  De får också ge ett ekonomiskt incitament till stödmottagarna för att fortsätta att bedriva jordbruk i dessa områden. Stödbeloppet kan anpassas i syfte att ta hänsyn till hur allvarliga de naturliga begränsningar är som påverkar jordbruksverksamheten och jordbrukssystemen. Stödet kan också, i tillämpliga fall, beakta socioekonomiska och miljömässiga faktorer. Medlemsstaterna ska säkerställa att beräkningarna är adekvata, exakta och fastställda i förväg på grundval av en rättvis beräkningsmetod. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp i syfte att kompensera stödmottagare för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppkommer i samband med de naturliga eller andra områdesspecifika begränsningarna inom det berörda området.

3.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp i syfte att kompensera stödmottagare för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppkommer i samband med de naturliga eller andra områdesspecifika begränsningarna inom det berörda området.
  De får också ge ett ekonomiskt incitament till stödmottagarna för att fortsätta att bedriva jordbruk i dessa områden. Stödbeloppet kan anpassas i syfte att ta hänsyn till hur allvarliga de naturliga begränsningar är som påverkar jordbruksverksamheten och jordbrukssystemen. Stödet kan också, i tillämpliga fall, beakta socioekonomiska och miljömässiga faktorer. Medlemsstaterna ska säkerställa att beräkningarna är adekvata, exakta och fastställda i förväg på grundval av en rättvis beräkningsmetod.

Ändring 1166cp3

Ändring 1166cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 66 – punkt 4

Artikel 66 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   De merkostnader och det inkomstbortfall som avses i punkt 3 ska beräknas med beaktande av naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar, i jämförelse med de områden som inte påverkas av naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar. | 4.   De merkostnader och det inkomstbortfall som avses i punkt 3 ska beräknas med beaktande av naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar, i jämförelse med de områden som inte påverkas av naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar.
  Stödbeloppet får anpassas i syfte att ta hänsyn till hur allvarliga de begränsningar är som påverkar jordbruksverksamheten i de olika produktionssystemen. Medlemsstaterna får fastställa en lägsta tröskel för stöd under vilken stöd inte beviljas. Stöd som beviljas får också, där så är relevant, ta hänsyn till socioekonomiska och miljömässiga kriterier. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   De merkostnader och det inkomstbortfall som avses i punkt 3 ska beräknas med beaktande av naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar, i jämförelse med de områden som inte påverkas av naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar.

4.   De merkostnader och det inkomstbortfall som avses i punkt 3 ska beräknas med beaktande av naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar, i jämförelse med de områden som inte påverkas av naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar.
  Stödbeloppet får anpassas i syfte att ta hänsyn till hur allvarliga de begränsningar är som påverkar jordbruksverksamheten i de olika produktionssystemen. Medlemsstaterna får fastställa en lägsta tröskel för stöd under vilken stöd inte beviljas. Stöd som beviljas får också, där så är relevant, ta hänsyn till socioekonomiska och miljömässiga kriterier.

Ändring 452

Ändring 452

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 66 – punkt 5

Artikel 66 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Stöd ska beviljas årligen per hektar areal. | 5.   Stöd ska beviljas årligen per hektar areal
  och ska begränsas till de lägsta och högsta belopp som fastställs i bilaga IXa a
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Stöd ska beviljas årligen per hektar areal.

5.   Stöd ska beviljas årligen per hektar areal
  och ska begränsas till de lägsta och högsta belopp som fastställs i bilaga IXa a
  .

Ändring 1124

Ändring 1124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 67

Artikel 67

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 67 | Artikel 67 |
| Områdesspecifika nackdelar på grund av vissa obligatoriska krav | Områdesspecifika nackdelar på grund av vissa obligatoriska krav |
| 1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för områdesspecifika nackdelar som uppkommit på grund av krav som införts genom genomförandet av direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG eller direktiv 2000/60/EG enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att bidra till att de särskilda målen i artikel 6.1 uppnås. | 1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för områdesspecifika nackdelar som uppkommit på grund av krav som införts genom genomförandet av direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG eller direktiv 2000/60/EG enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att bidra till att de
  relevanta
  särskilda målen i artikel 6.1 uppnås. |
| 2.   Dessa stöd får beviljas jordbrukare, skogsägare och andra markförvaltare
  för de områden med nackdelar som avses i punkt 1
  . | 2.   Dessa stöd får beviljas jordbrukare,
  grupper av jordbrukare, skogsförvaltare och grupper av skogsförvaltare,
  skogsägare och
  grupper av skogsägare. I vederbörligen motiverade fall får stöden även beviljas
  andra markförvaltare. |
| | 2a.
     
  I fråga om juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa stödet på medlemmarna i dessa juridiska personer eller grupper i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna kan ta på sig rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda jordbrukare som är driftsledare, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, förutsatt att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstrukturer. |
| 3.   Medlemsstaterna får innefatta följande områden vid definitionen av områden med nackdelar: | 3.   Medlemsstaterna får innefatta följande områden vid definitionen av områden med nackdelar: |
| (a) | Jordbruks- och skogsområden inom Natura 2000 som utsetts enligt direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 67

Artikel 67

Områdesspecifika nackdelar på grund av vissa obligatoriska krav

Områdesspecifika nackdelar på grund av vissa obligatoriska krav

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för områdesspecifika nackdelar som uppkommit på grund av krav som införts genom genomförandet av direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG eller direktiv 2000/60/EG enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att bidra till att de särskilda målen i artikel 6.1 uppnås.

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för områdesspecifika nackdelar som uppkommit på grund av krav som införts genom genomförandet av direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG eller direktiv 2000/60/EG enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att bidra till att de
  relevanta
  särskilda målen i artikel 6.1 uppnås.

2.   Dessa stöd får beviljas jordbrukare, skogsägare och andra markförvaltare
  för de områden med nackdelar som avses i punkt 1
  .

2.   Dessa stöd får beviljas jordbrukare,
  grupper av jordbrukare, skogsförvaltare och grupper av skogsförvaltare,
  skogsägare och
  grupper av skogsägare. I vederbörligen motiverade fall får stöden även beviljas
  andra markförvaltare.

2a.
     
  I fråga om juridiska personer eller grupper av fysiska eller juridiska personer får medlemsstaterna tillämpa stödet på medlemmarna i dessa juridiska personer eller grupper i de fall där nationell lagstiftning föreskriver att de enskilda medlemmarna kan ta på sig rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med dem som tillerkänns enskilda jordbrukare som är driftsledare, i synnerhet vad gäller deras ekonomiska, sociala och skattemässiga situation, förutsatt att de har bidragit till att stärka de berörda juridiska personernas eller gruppernas jordbruksstrukturer.

3.   Medlemsstaterna får innefatta följande områden vid definitionen av områden med nackdelar:

3.   Medlemsstaterna får innefatta följande områden vid definitionen av områden med nackdelar:

(a)

Jordbruks- och skogsområden inom Natura 2000 som utsetts enligt direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG.

| (a) | Jordbruks- och skogsområden inom Natura 2000 som utsetts enligt direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG. |
| --- | --- |

(a)

Jordbruks- och skogsområden inom Natura 2000 som utsetts enligt direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG.

| (b) | Andra avgränsade naturskyddsområden med miljöbegränsningar för jordbruk eller skogar som bidrar till genomförandet av artikel 10 i direktiv 92/43/EEG under förutsättning att dessa områden inte överskrider 5 % av de utsedda Natura 2000-områden som omfattas av det territoriella tillämpningsområdet inom varje strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(b)

Andra avgränsade naturskyddsområden med miljöbegränsningar för jordbruk eller skogar som bidrar till genomförandet av artikel 10 i direktiv 92/43/EEG under förutsättning att dessa områden inte överskrider 5 % av de utsedda Natura 2000-områden som omfattas av det territoriella tillämpningsområdet inom varje strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (b) | Andra avgränsade naturskyddsområden med miljöbegränsningar för jordbruk eller skogar som bidrar till genomförandet av artikel 10 i direktiv 92/43/EEG under förutsättning att dessa områden inte överskrider 5 % av de utsedda Natura 2000-områden som omfattas av det territoriella tillämpningsområdet inom varje strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(b)

Andra avgränsade naturskyddsområden med miljöbegränsningar för jordbruk eller skogar som bidrar till genomförandet av artikel 10 i direktiv 92/43/EEG under förutsättning att dessa områden inte överskrider 5 % av de utsedda Natura 2000-områden som omfattas av det territoriella tillämpningsområdet inom varje strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (c) | Jordbruksområden som omfattas av förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt enligt direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

(c)

Jordbruksområden som omfattas av förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt enligt direktiv 2000/60/EG.

| (c) | Jordbruksområden som omfattas av förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt enligt direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

(c)

Jordbruksområden som omfattas av förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt enligt direktiv 2000/60/EG.

4.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp i syfte att kompensera stödmottagare för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppkommer i samband med de områdesspecifika nackdelarna inom det berörda området.

4.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp i syfte att kompensera stödmottagare för alla eller delar av de merkostnader och det inkomstbortfall som uppkommer i samband med de områdesspecifika nackdelarna inom det berörda området.

5.   De merkostnader och det inkomstbortfall som avses i punkt 4 ska beräknas på följande sätt:

5.   De merkostnader och det inkomstbortfall som avses i punkt 4 ska beräknas på följande sätt:

| (a) | När det gäller begränsningar som följer av direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG: i förhållande till nackdelar som uppstår till följd av krav som går utöver de relevanta normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning i denna förordning och de villkor som fastställs för bibehållande av jordbruksareal i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning. |
| --- | --- |

(a)

När det gäller begränsningar som följer av direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG: i förhållande till nackdelar som uppstår till följd av krav som går utöver de relevanta normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning i denna förordning och de villkor som fastställs för bibehållande av jordbruksareal i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning.

| (a) | När det gäller begränsningar som följer av direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG: i förhållande till nackdelar som uppstår till följd av krav som går utöver de relevanta normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning i denna förordning och de villkor som fastställs för bibehållande av jordbruksareal i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning. |
| --- | --- |

(a)

När det gäller begränsningar som följer av direktiven 92/43/EEG och 2009/147/EG: i förhållande till nackdelar som uppstår till följd av krav som går utöver de relevanta normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning i denna förordning och de villkor som fastställs för bibehållande av jordbruksareal i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning.

| (b) | När det gäller begränsningar som följer av direktiv 2000/60/EG: i förhållande till nackdelar som uppstår till följd av krav som går utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskraven, med undantag för det föreskrivna verksamhetskrav
  2
  som avses i bilaga III, de normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning i denna förordning och de villkor som fastställs för bibehållande av jordbruksareal i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning. |
| --- | --- |

(b)

När det gäller begränsningar som följer av direktiv 2000/60/EG: i förhållande till nackdelar som uppstår till följd av krav som går utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskraven, med undantag för det föreskrivna verksamhetskrav
  2
  som avses i bilaga III, de normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning i denna förordning och de villkor som fastställs för bibehållande av jordbruksareal i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning.

2

| (b) | När det gäller begränsningar som följer av direktiv 2000/60/EG: i förhållande till nackdelar som uppstår till följd av krav som går utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskraven, med undantag för det föreskrivna verksamhetskrav
  1
  som avses i bilaga III, de normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning i denna förordning och de villkor som fastställs för bibehållande av jordbruksareal i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning. |
| --- | --- |

(b)

När det gäller begränsningar som följer av direktiv 2000/60/EG: i förhållande till nackdelar som uppstår till följd av krav som går utöver de relevanta föreskrivna verksamhetskraven, med undantag för det föreskrivna verksamhetskrav
  1
  som avses i bilaga III, de normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som fastställs i kapitel I avsnitt 2 i denna avdelning i denna förordning och de villkor som fastställs för bibehållande av jordbruksareal i enlighet med artikel 4.1 a i denna förordning.

1

6.   Stöd ska beviljas årligen per hektar areal.

6.   Stöd ska beviljas årligen per hektar areal
  och får inte överskrida de högsta belopp som anges i bilaga IXaa
  .

Ändring 1139

Ändring 1139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 68

Artikel 68

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 68
  Investeringar | Artikel 68
  Investeringar |
| 1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för investeringar enligt de villkor som anges i detta avsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | 1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för investeringar enligt de villkor som anges i detta avsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| | 1a.
     
  För att investeringsinsatser ska kunna få stöd från Ejflu måste de föregås av en bedömning av den förväntade miljöpåverkan i enlighet med den specifika lagstiftningen för den typen av investeringar, i de fall investeringen troligen kommer att påverka miljön negativt. |
| 2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp för materiella och/eller immateriella investeringar som bidrar till att uppnå de särskilda målen i artikel 6. Stöd till skogbrukssektorn ska grundas på en skogsförvaltningsplan eller liknande instrument. | 2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp för materiella och/eller immateriella investeringar
  , även i kollektiv form,
  som bidrar till att uppnå de
  relevanta
  särskilda målen i artikel 6. Stöd till skogbrukssektorn ska grundas på en skogsförvaltningsplan
  som omfattar kravet på att plantera arter som är anpassade till de lokala ekosystemen,
  eller liknande instrument
  för jordbruksföretag över en viss storlek, som fastställs av medlemsstaten
  . |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska avsätta minst 30 % av det stöd som avses i denna artikel till investeringar för miljö- och klimatrelaterade ändamål som bidrar till de mål som avses i artikel 6.1 d, e och f. Medlemsstaterna ska fastställa prioriteringar för dessa investeringar genom högre stöd, högre poäng och andra objektiva kriterier med liknande verkan. |
| | Medlemsstaterna får även prioritera investeringar som görs av unga jordbrukare i enlighet med denna artikel. |
| 3.   Medlemsstaterna ska fastställa en förteckning med icke stödberättigande investeringar och kategorier av utgifter, inbegripet minst följande: | 3.   Medlemsstaterna ska fastställa en förteckning med icke stödberättigande investeringar och kategorier av utgifter, inbegripet minst följande: |
| (a) | Köp av jordbruksproduktionsrättigheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 68

Investeringar

Artikel 68

Investeringar

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för investeringar enligt de villkor som anges i detta avsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för investeringar enligt de villkor som anges i detta avsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

1a.
     
  För att investeringsinsatser ska kunna få stöd från Ejflu måste de föregås av en bedömning av den förväntade miljöpåverkan i enlighet med den specifika lagstiftningen för den typen av investeringar, i de fall investeringen troligen kommer att påverka miljön negativt.

2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp för materiella och/eller immateriella investeringar som bidrar till att uppnå de särskilda målen i artikel 6. Stöd till skogbrukssektorn ska grundas på en skogsförvaltningsplan eller liknande instrument.

2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp för materiella och/eller immateriella investeringar
  , även i kollektiv form,
  som bidrar till att uppnå de
  relevanta
  särskilda målen i artikel 6. Stöd till skogbrukssektorn ska grundas på en skogsförvaltningsplan
  som omfattar kravet på att plantera arter som är anpassade till de lokala ekosystemen,
  eller liknande instrument
  för jordbruksföretag över en viss storlek, som fastställs av medlemsstaten
  .

2a.
     
  Medlemsstaterna ska avsätta minst 30 % av det stöd som avses i denna artikel till investeringar för miljö- och klimatrelaterade ändamål som bidrar till de mål som avses i artikel 6.1 d, e och f. Medlemsstaterna ska fastställa prioriteringar för dessa investeringar genom högre stöd, högre poäng och andra objektiva kriterier med liknande verkan.

Medlemsstaterna får även prioritera investeringar som görs av unga jordbrukare i enlighet med denna artikel.

Medlemsstaterna får även prioritera investeringar som görs av unga jordbrukare i enlighet med denna artikel.

3.   Medlemsstaterna ska fastställa en förteckning med icke stödberättigande investeringar och kategorier av utgifter, inbegripet minst följande:

3.   Medlemsstaterna ska fastställa en förteckning med icke stödberättigande investeringar och kategorier av utgifter, inbegripet minst följande:

(a)

Köp av jordbruksproduktionsrättigheter.

| (a) | Köp av jordbruksproduktionsrättigheter. |
| --- | --- |

(a)

Köp av jordbruksproduktionsrättigheter.

| (b) | Köp av stödrätter. |
| --- | --- |

(b)

Köp av stödrätter.

| (b) | Köp av stödrätter. |
| --- | --- |

(b)

Köp av stödrätter.

| (c) | Köp av mark med undantag för markköp i miljöbevarande syfte eller mark som köps av unga jordbrukare genom användning av finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

(c)

Köp av mark med undantag för markköp i miljöbevarande syfte eller mark som köps av unga jordbrukare genom användning av finansieringsinstrument.

| (c) | Köp av mark med undantag för markköp i miljöbevarande syfte eller mark som köps av unga jordbrukare genom användning av finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

(c)

Köp av mark med undantag för markköp i miljöbevarande syfte eller mark som köps av unga jordbrukare genom användning av finansieringsinstrument.

| (d) | Köp av djur
  samt köp av ettåriga växter och plantering av dessa i andra syften än för att återställa jordbruks- eller skogsbrukspotential efter naturkatastrofer och andra katastrofer
  . |
| --- | --- |

(d)

Köp av djur
  samt köp av ettåriga växter och plantering av dessa i andra syften än för att återställa jordbruks- eller skogsbrukspotential efter naturkatastrofer och andra katastrofer
  .

samt köp av ettåriga växter och plantering av dessa i andra syften än för att återställa jordbruks- eller skogsbrukspotential efter naturkatastrofer och andra katastrofer

| (d) | Köp av djur
  , förutom dem som används i stället för maskiner för landskapsvård eller som skydd mot stora rovdjur
  . |
| --- | --- |

(d)

Köp av djur
  , förutom dem som används i stället för maskiner för landskapsvård eller som skydd mot stora rovdjur
  .

, förutom dem som används i stället för maskiner för landskapsvård eller som skydd mot stora rovdjur

| (da) | Köp av ettåriga växter och plantering av dessa i andra syften än för att återställa jordbruks- eller skogsbrukspotential efter naturkatastrofer och andra katastrofer. |
| --- | --- |

(da)

(da)

Köp av ettåriga växter och plantering av dessa i andra syften än för att återställa jordbruks- eller skogsbrukspotential efter naturkatastrofer och andra katastrofer.

Köp av ettåriga växter och plantering av dessa i andra syften än för att återställa jordbruks- eller skogsbrukspotential efter naturkatastrofer och andra katastrofer.

| (e) | Skuldräntor, förutom avseende bidrag som ges i form av räntesubventioner eller subventioner av garantiavgifter. |
| --- | --- |

(e)

Skuldräntor, förutom avseende bidrag som ges i form av räntesubventioner eller subventioner av garantiavgifter.

| (e) | Skuldräntor, förutom avseende bidrag som ges i form av räntesubventioner eller subventioner av garantiavgifter. |
| --- | --- |

(e)

Skuldräntor, förutom avseende bidrag som ges i form av räntesubventioner eller subventioner av garantiavgifter.

| (f) | Investeringar i bevattning som inte är enhetliga med uppnåendet av god status i vattenförekomster såsom anges i artikel 4.1 i direktiv 2000/60/EG, inbegripet utökning av bevattning som påverkar vattenförekomster som i förvaltningsplanen för det berörda avrinningsdistriktet bedömts inte nå god status. |
| --- | --- |

(f)

(f)

Investeringar i bevattning som inte är enhetliga med uppnåendet av god status i vattenförekomster såsom anges i artikel 4.1 i direktiv 2000/60/EG, inbegripet utökning av bevattning som påverkar vattenförekomster som i förvaltningsplanen för det berörda avrinningsdistriktet bedömts inte nå god status.

Investeringar i bevattning som inte är enhetliga med uppnåendet av god status i vattenförekomster såsom anges i artikel 4.1 i direktiv 2000/60/EG, inbegripet utökning av bevattning som påverkar vattenförekomster som i förvaltningsplanen för det berörda avrinningsdistriktet bedömts inte nå god status.

| (g) | Investeringar i större infrastruktur som inte ingår i lokala utvecklingsstrategier. |
| --- | --- |

(g)

Investeringar i större infrastruktur som inte ingår i lokala utvecklingsstrategier.

| (g) | Investeringar i större infrastruktur som inte ingår i lokala utvecklingsstrategier.
  Medlemsstaterna får även införa särskilda undantag för investeringar i bredband när tydliga kriterier som säkerställer förenlighet med stöd inom ramen för andra unionsinstrument anges. |
| --- | --- |

(g)

Investeringar i större infrastruktur som inte ingår i lokala utvecklingsstrategier.
  Medlemsstaterna får även införa särskilda undantag för investeringar i bredband när tydliga kriterier som säkerställer förenlighet med stöd inom ramen för andra unionsinstrument anges.

Medlemsstaterna får även införa särskilda undantag för investeringar i bredband när tydliga kriterier som säkerställer förenlighet med stöd inom ramen för andra unionsinstrument anges.

| (h) | Investeringar i beskogning som inte är förenliga med klimat- och miljömålen enligt de principer om hållbar skogsförvaltning som utvecklats i de europeiska riktlinjerna för beskogning och återbeskogning. |
| --- | --- |

(h)

Investeringar i beskogning som inte är förenliga med klimat- och miljömålen enligt de principer om hållbar skogsförvaltning som utvecklats i de europeiska riktlinjerna för beskogning och återbeskogning.

| (h) | Investeringar i beskogning som inte är förenliga med klimat- och miljömålen enligt de principer om hållbar skogsförvaltning som utvecklats i de europeiska riktlinjerna för beskogning och återbeskogning. |
| --- | --- |

(h)

Investeringar i beskogning som inte är förenliga med klimat- och miljömålen enligt de principer om hållbar skogsförvaltning som utvecklats i de europeiska riktlinjerna för beskogning och återbeskogning.

| (ha) | Investeringar som inte överensstämmer med lagstiftning om djurhälsa och djurskydd eller med direktiv 91/676/EEG. |
| --- | --- |

(ha)

(ha)

Investeringar som inte överensstämmer med lagstiftning om djurhälsa och djurskydd eller med direktiv 91/676/EEG.

Investeringar som inte överensstämmer med lagstiftning om djurhälsa och djurskydd eller med direktiv 91/676/EEG.

| (hb) | Investeringar i produktion av bioenergi som inte överensstämmer med hållbarhetskriterierna i direktivet om förnybar energi. |
| --- | --- |

(hb)

(hb)

Investeringar i produktion av bioenergi som inte överensstämmer med hållbarhetskriterierna i direktivet om förnybar energi.

Investeringar i produktion av bioenergi som inte överensstämmer med hållbarhetskriterierna i direktivet om förnybar energi.

Leden a, b, d och g i första stycket ska inte gälla om stöd tillhandahålls genom finansieringsinstrument.

Leden a, b, d och g i första stycket ska inte gälla om stöd tillhandahålls genom finansieringsinstrument.

Genom undantag från första stycket leden a–h får medlemsstaterna införa undantag i öregioner, inbegripet de yttersta randområdena, för att hantera de nackdelar som är knutna till ökaraktären och det avlägsna läget.

Genom undantag från första stycket leden a–h får medlemsstaterna införa undantag i öregioner, inbegripet de yttersta randområdena, för att hantera de nackdelar som är knutna till ökaraktären och det avlägsna läget.

4.   Medlemsstaterna ska begränsa stödet till
  högst 75 %
  av de stödberättigande kostnaderna.

4.   Medlemsstaterna ska begränsa stödet till
  den högsta procentsatsen
  av de stödberättigande kostnaderna
  enligt bilaga IXaa
  .

Den högsta stödnivån
  kan
  ökas för följande investeringar:

kan

Den högsta stödnivån
  får
  ökas för följande investeringar:

får

| a) | Investeringar i beskogning och icke-produktiva investeringar som är kopplade till de särskilda miljö- och klimatrelaterade mål som anges i artikel 6.1 d, e och f. |
| --- | --- |

a)

Investeringar i beskogning och icke-produktiva investeringar som är kopplade till de särskilda miljö- och klimatrelaterade mål som anges i artikel 6.1 d, e och f.

| a) | Investeringar i beskogning
  , inrättande av trädjordbrukssystem
  och icke-produktiva investeringar
  , inklusive arrondering,
  som är kopplade till de särskilda miljö- och klimatrelaterade mål som anges i artikel 6.1 d, e och f. |
| --- | --- |

a)

Investeringar i beskogning
  , inrättande av trädjordbrukssystem
  och icke-produktiva investeringar
  , inklusive arrondering,
  som är kopplade till de särskilda miljö- och klimatrelaterade mål som anges i artikel 6.1 d, e och f.

, inrättande av trädjordbrukssystem

, inklusive arrondering,

| b) | Investeringar i grundläggande tjänster i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

b)

Investeringar i grundläggande tjänster i landsbygdsområden.

| b) | Investeringar i grundläggande tjänster i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

b)

Investeringar i grundläggande tjänster i landsbygdsområden.

| c) | Investeringar i återställning av jordbruks- eller skogsbrukspotential
  efter
  naturkatastrofer och
  andra
  katastrofer samt investeringar i lämpliga förebyggande åtgärder i skogar och i landsbygdsmiljön. |
| --- | --- |

c)

Investeringar i återställning av jordbruks- eller skogsbrukspotential
  efter
  naturkatastrofer och
  andra
  katastrofer samt investeringar i lämpliga förebyggande åtgärder i skogar och i landsbygdsmiljön.

efter

andra

| c) | Investeringar i återställning av jordbruks- eller skogsbrukspotential
  som skadats till följd av bränder och andra
  naturkatastrofer och katastrofer
  , inbegripet stormar, översvämningar, skadegörare och sjukdomar, och återställande av skogar genom minröjning,
  samt investeringar i lämpliga förebyggande åtgärder i skogar och i landsbygdsmiljön
  och investeringar i upprätthållandet av skogars hälsa
  . |
| --- | --- |

c)

Investeringar i återställning av jordbruks- eller skogsbrukspotential
  som skadats till följd av bränder och andra
  naturkatastrofer och katastrofer
  , inbegripet stormar, översvämningar, skadegörare och sjukdomar, och återställande av skogar genom minröjning,
  samt investeringar i lämpliga förebyggande åtgärder i skogar och i landsbygdsmiljön
  och investeringar i upprätthållandet av skogars hälsa
  .

som skadats till följd av bränder och andra

, inbegripet stormar, översvämningar, skadegörare och sjukdomar, och återställande av skogar genom minröjning,

och investeringar i upprätthållandet av skogars hälsa

| ca) | Investeringar i innovativa produktionstekniker och produktionssystem som samtidigt bidrar till de mål som avses i artikel 6.1 a, b, d, e och f. |
| --- | --- |

ca)

ca)

Investeringar i innovativa produktionstekniker och produktionssystem som samtidigt bidrar till de mål som avses i artikel 6.1 a, b, d, e och f.

Investeringar i innovativa produktionstekniker och produktionssystem som samtidigt bidrar till de mål som avses i artikel 6.1 a, b, d, e och f.

| cb) | Investeringar i skydd av besättningar mot rovdjur. |
| --- | --- |

cb)

cb)

Investeringar i skydd av besättningar mot rovdjur.

Investeringar i skydd av besättningar mot rovdjur.

| cc) | Investeringar i de yttersta randområdena och områden med naturliga begränsningar, inbegripet bergs- och öregioner. |
| --- | --- |

cc)

cc)

Investeringar i de yttersta randområdena och områden med naturliga begränsningar, inbegripet bergs- och öregioner.

Investeringar i de yttersta randområdena och områden med naturliga begränsningar, inbegripet bergs- och öregioner.

| cd) | Investeringar som är kopplade till djurskydd. |
| --- | --- |

cd)

cd)

Investeringar som är kopplade till djurskydd.

Investeringar som är kopplade till djurskydd.

Ändring 475

Ändring 475

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 68a (ny)

Artikel 68a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 68a |
| | Investeringar i bevattning |
| | 1.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 68 i denna förordning, ska i fråga om bevattning inom nya eller befintliga bevattnade arealer och torrlagda arealer endast investeringar som uppfyller villkoren i denna artikel anses vara stödberättigande utgifter. |
| | 2.
     
  En förvaltningsplan för avrinningsdistrikt ska i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2000/60/EG ha anmälts till kommissionen för hela det område där investeringen är tänkt att äga rum samt för alla andra områden där miljön kan påverkas av investeringen. De åtgärder som får verkan enligt förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt i enlighet med artikel 11 i det direktivet och som är av relevans för jordbrukssektorn ska ha angetts i det tillämpliga åtgärdsprogrammet. |
| | 3.
     
  Vattenmätare som gör det möjligt att mäta vattenanvändningen för den investering som får stöd ska finnas eller installeras som en del av investeringen. |
| | 4.
     
  En investering i en förbättring av en befintlig bevattningsanläggning eller en del av en bevattningsinfrastruktur ska anses vara stödberättigande endast om den på förhand bedömts kunna leda till vattenbesparingar på minst 5–25 % beroende på den befintliga anläggningens eller infrastrukturens tekniska parametrar. |
| | Om investeringen påverkar grund- eller ytvattenförekomster som i förvaltningsplanen för det berörda avrinningsdistriktet bedömts ha en otillfredsställande status enbart på grund av vattenmängden |
| | (a) | ska investeringen säkerställa en faktisk, till investeringen hänförbar, minskning av vattenanvändningen på minst 50 % av den potentiella vattenbesparing som investeringen möjliggör, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 68a

Artikel 68a

Investeringar i bevattning

Investeringar i bevattning

1.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 68 i denna förordning, ska i fråga om bevattning inom nya eller befintliga bevattnade arealer och torrlagda arealer endast investeringar som uppfyller villkoren i denna artikel anses vara stödberättigande utgifter.

2.
     
  En förvaltningsplan för avrinningsdistrikt ska i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2000/60/EG ha anmälts till kommissionen för hela det område där investeringen är tänkt att äga rum samt för alla andra områden där miljön kan påverkas av investeringen. De åtgärder som får verkan enligt förvaltningsplanen för avrinningsdistrikt i enlighet med artikel 11 i det direktivet och som är av relevans för jordbrukssektorn ska ha angetts i det tillämpliga åtgärdsprogrammet.

3.
     
  Vattenmätare som gör det möjligt att mäta vattenanvändningen för den investering som får stöd ska finnas eller installeras som en del av investeringen.

4.
     
  En investering i en förbättring av en befintlig bevattningsanläggning eller en del av en bevattningsinfrastruktur ska anses vara stödberättigande endast om den på förhand bedömts kunna leda till vattenbesparingar på minst 5–25 % beroende på den befintliga anläggningens eller infrastrukturens tekniska parametrar.

Om investeringen påverkar grund- eller ytvattenförekomster som i förvaltningsplanen för det berörda avrinningsdistriktet bedömts ha en otillfredsställande status enbart på grund av vattenmängden

Om investeringen påverkar grund- eller ytvattenförekomster som i förvaltningsplanen för det berörda avrinningsdistriktet bedömts ha en otillfredsställande status enbart på grund av vattenmängden

(a)

(a)

ska investeringen säkerställa en faktisk, till investeringen hänförbar, minskning av vattenanvändningen på minst 50 % av den potentiella vattenbesparing som investeringen möjliggör,

ska investeringen säkerställa en faktisk, till investeringen hänförbar, minskning av vattenanvändningen på minst 50 % av den potentiella vattenbesparing som investeringen möjliggör,

| (b) | ska investeringen, när den avser ett enskilt jordbruksföretag, också leda till en minskning av jordbruksföretagets samlade vattenanvändning på minst 50 % av den potentiella vattenbesparing som investeringen möjliggör. Jordbruksföretagets samlade vattenanvändning ska inbegripa vatten som sålts av jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

(b)

(b)

ska investeringen, när den avser ett enskilt jordbruksföretag, också leda till en minskning av jordbruksföretagets samlade vattenanvändning på minst 50 % av den potentiella vattenbesparing som investeringen möjliggör. Jordbruksföretagets samlade vattenanvändning ska inbegripa vatten som sålts av jordbruksföretaget.

ska investeringen, när den avser ett enskilt jordbruksföretag, också leda till en minskning av jordbruksföretagets samlade vattenanvändning på minst 50 % av den potentiella vattenbesparing som investeringen möjliggör. Jordbruksföretagets samlade vattenanvändning ska inbegripa vatten som sålts av jordbruksföretaget.

Inget av villkoren i punkt 4 ska vara tillämpligt på en investering i en befintlig anläggning som endast påverkar energieffektivitet eller på en investering i uppförandet av ett vattenmagasin eller på en investering som avser återanvändning av vatten och som inte påverkar en grund- eller ytvattenförekomst.

Inget av villkoren i punkt 4 ska vara tillämpligt på en investering i en befintlig anläggning som endast påverkar energieffektivitet eller på en investering i uppförandet av ett vattenmagasin eller på en investering som avser återanvändning av vatten och som inte påverkar en grund- eller ytvattenförekomst.

5.
     
  En investering som medför en nettoutvidgning av den bevattnade arealen som påverkar en viss grund- eller ytvattenförekomst ska endast anses vara stödberättigande om

| (a) | vattenförekomsten i förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet inte har bedömts ha en otillfredsställande status enbart på grund av vattenmängden, och |
| --- | --- |

(a)

(a)

vattenförekomsten i förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet inte har bedömts ha en otillfredsställande status enbart på grund av vattenmängden, och

vattenförekomsten i förvaltningsplanen för avrinningsdistriktet inte har bedömts ha en otillfredsställande status enbart på grund av vattenmängden, och

| (b) | en på förhand genomförd miljöanalys visar att investeringen inte kommer att ha någon avsevärt negativ miljöpåverkan; en sådan miljökonsekvensanalys ska antingen genomföras av eller godkännas av den behöriga myndigheten och får även avse grupper av jordbruksföretag. |
| --- | --- |

(b)

(b)

en på förhand genomförd miljöanalys visar att investeringen inte kommer att ha någon avsevärt negativ miljöpåverkan; en sådan miljökonsekvensanalys ska antingen genomföras av eller godkännas av den behöriga myndigheten och får även avse grupper av jordbruksföretag.

en på förhand genomförd miljöanalys visar att investeringen inte kommer att ha någon avsevärt negativ miljöpåverkan; en sådan miljökonsekvensanalys ska antingen genomföras av eller godkännas av den behöriga myndigheten och får även avse grupper av jordbruksföretag.

Arealer som inte är bevattnade men där en bevattningsanläggning tidigare var i drift, vilka ska fastställas och motiveras i programmet, får betraktas som bevattnade arealer när det gäller att fastställa nettoutvidgningen av den bevattnade arealen.

Arealer som inte är bevattnade men där en bevattningsanläggning tidigare var i drift, vilka ska fastställas och motiveras i programmet, får betraktas som bevattnade arealer när det gäller att fastställa nettoutvidgningen av den bevattnade arealen.

6.
     
  Genom undantag från punkt 5 a får investeringar som medför en nettoutvidgning av den bevattnade arealen ändå anses vara stödberättigande om

| (a) | investeringen kombineras med en investering i en befintlig bevattningsanläggning eller del av en bevattningsinfrastruktur som på förhand bedömts kunna leda till vattenbesparingar på minst 5–25 % beroende på den befintliga anläggningens eller infrastrukturens tekniska parametrar, och |
| --- | --- |

(a)

(a)

investeringen kombineras med en investering i en befintlig bevattningsanläggning eller del av en bevattningsinfrastruktur som på förhand bedömts kunna leda till vattenbesparingar på minst 5–25 % beroende på den befintliga anläggningens eller infrastrukturens tekniska parametrar, och

investeringen kombineras med en investering i en befintlig bevattningsanläggning eller del av en bevattningsinfrastruktur som på förhand bedömts kunna leda till vattenbesparingar på minst 5–25 % beroende på den befintliga anläggningens eller infrastrukturens tekniska parametrar, och

| (b) | investeringen säkerställer en faktisk minskning av vattenanvändningen, hänförbar till investeringen som helhet, på minst 50 % av den potentiella vattenbesparing som möjliggörs av investeringen i den befintliga bevattningsanläggningen eller infrastrukturdelen. |
| --- | --- |

(b)

(b)

investeringen säkerställer en faktisk minskning av vattenanvändningen, hänförbar till investeringen som helhet, på minst 50 % av den potentiella vattenbesparing som möjliggörs av investeringen i den befintliga bevattningsanläggningen eller infrastrukturdelen.

investeringen säkerställer en faktisk minskning av vattenanvändningen, hänförbar till investeringen som helhet, på minst 50 % av den potentiella vattenbesparing som möjliggörs av investeringen i den befintliga bevattningsanläggningen eller infrastrukturdelen.

7.
     
  Medlemsstaterna ska begränsa stödet till högst 75 % av de stödberättigande kostnaderna. Den högsta stödnivån kan ökas för investeringar i de yttersta randområdena och områden med naturliga begränsningar, inbegripet bergs- och öregioner.

Ändring 1168

Ändring 1168

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 68b (ny)

Artikel 68b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 68b




  Installation av digital teknik





  1.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 68 i denna förordning får medlemsstaterna bevilja stöd för installation av digital teknik i landsbygdsområden enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att bidra till att det övergripande målet i artikel 5 och de särskilda målen i artikel 6 uppnås.






  2.
     
  Medlemsstaterna får bevilja stöd enligt denna interventionstyp för att bistå vid installationen av digital teknik till stöd för bland annat precisionsjordbruk, smarta byar, landsbygdsföretag samt utveckling av IKT-infrastruktur på jordbruksföretagsnivå.






  3.
     
  Medlemsstaterna ska begränsa stödet för installation av digital teknik till högst 30 % av de stödberättigande kostnaderna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 68b

Installation av digital teknik

1.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 68 i denna förordning får medlemsstaterna bevilja stöd för installation av digital teknik i landsbygdsområden enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att bidra till att det övergripande målet i artikel 5 och de särskilda målen i artikel 6 uppnås.

2.
     
  Medlemsstaterna får bevilja stöd enligt denna interventionstyp för att bistå vid installationen av digital teknik till stöd för bland annat precisionsjordbruk, smarta byar, landsbygdsföretag samt utveckling av IKT-infrastruktur på jordbruksföretagsnivå.

3.
     
  Medlemsstaterna ska begränsa stödet för installation av digital teknik till högst 30 % av de stödberättigande kostnaderna.

Ändring 477

Ändring 477

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69 – rubriken

Artikel 69 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Etablering av unga jordbrukare och jordbruksföretag | Etablering av unga jordbrukare och
  nya jordbrukare samt etablering och utveckling av hållbara
  jordbruksföretag |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Etablering av unga jordbrukare och jordbruksföretag

Etablering av unga jordbrukare och
  nya jordbrukare samt etablering och utveckling av hållbara
  jordbruksföretag

nya jordbrukare samt etablering och utveckling av hållbara

Ändring 478

Ändring 478

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 1

Artikel 69 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för etablering av unga jordbrukare och jordbruksföretag enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att bidra till att de särskilda målen i artikel 6 uppnås. | 1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för etablering av unga jordbrukare
  eller integreringen av dem i befintliga jordbruksföretag, nya jordbrukare samt etablering
  och
  utveckling av
  jordbruksföretag
  , inbegripet för diversifiering av jordbruksverksamhet,
  enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att bidra till att de särskilda målen i artikel 6 uppnås.
  Villkoret för stöd enligt denna artikel ska vara att det läggs fram en affärsplan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för etablering av unga jordbrukare och jordbruksföretag enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att bidra till att de särskilda målen i artikel 6 uppnås.

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för etablering av unga jordbrukare
  eller integreringen av dem i befintliga jordbruksföretag, nya jordbrukare samt etablering
  och
  utveckling av
  jordbruksföretag
  , inbegripet för diversifiering av jordbruksverksamhet,
  enligt villkoren i denna artikel och som anges närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken i syfte att bidra till att de särskilda målen i artikel 6 uppnås.
  Villkoret för stöd enligt denna artikel ska vara att det läggs fram en affärsplan.

Ändring 479

Ändring 479

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 2 – inledningen

Artikel 69 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna
  interventionstyp
  för att bidra till | 2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna
  artikel
  för att bidra till |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna
  interventionstyp
  för att bidra till

2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna
  artikel
  för att bidra till

Ändring 480

Ändring 480

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 2 – led aa (nytt)

Artikel 69 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | etablering av nya jordbrukare, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

etablering av nya jordbrukare,

etablering av nya jordbrukare,

Ändring 481

Ändring 481

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 2 – led b

Artikel 69 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | etablering av jordbruksföretag med koppling till jordbruk
  och
  skogsbruk
  eller diversifiering av inkomster för jordbrukshushåll
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

etablering av jordbruksföretag med koppling till jordbruk
  och
  skogsbruk
  eller diversifiering av inkomster för jordbrukshushåll
  ,

och

eller diversifiering av inkomster för jordbrukshushåll

| (b) | etablering
  och utveckling
  av jordbruksföretag med koppling till jordbruk, skogsbruk
  , bioekonomi, den cirkulära ekonomin och landsbygdsturism eller inkomstdiversifiering
  , |
| --- | --- |

(b)

etablering
  och utveckling
  av jordbruksföretag med koppling till jordbruk, skogsbruk
  , bioekonomi, den cirkulära ekonomin och landsbygdsturism eller inkomstdiversifiering
  ,

och utveckling

, bioekonomi, den cirkulära ekonomin och landsbygdsturism eller inkomstdiversifiering

Ändring 482

Ändring 482

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 2 – led c

Artikel 69 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | företagsetablering inom annan verksamhet än jordbruk i landsbygdsområden som ingår i lokala utvecklingsstrategier. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

företagsetablering inom annan verksamhet än jordbruk i landsbygdsområden som ingår i lokala utvecklingsstrategier.

| (c) | företagsetablering inom annan verksamhet än jordbruk i landsbygdsområden som ingår i lokala utvecklingsstrategier
  som görs av jordbrukare som diversifierar sin verksamhet samt mikroföretag och fysiska personer i landsbygdsområden
  . |
| --- | --- |

(c)

företagsetablering inom annan verksamhet än jordbruk i landsbygdsområden som ingår i lokala utvecklingsstrategier
  som görs av jordbrukare som diversifierar sin verksamhet samt mikroföretag och fysiska personer i landsbygdsområden
  .

som görs av jordbrukare som diversifierar sin verksamhet samt mikroföretag och fysiska personer i landsbygdsområden

Ändring 483

Ändring 483

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 2a (ny)

Artikel 69 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna får fastställa särskilda bestämmelser för att säkerställa att unga jordbrukare och nya jordbrukare som ansluter sig till grupper av jordbrukare, producentorganisationer eller kooperativa strukturer inte går miste om etableringsstödet. Dessa bestämmelser ska vara förenliga med proportionalitetsprincipen och ska identifiera de unga jordbrukarnas och de nya jordbrukarnas deltagande inom strukturen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna får fastställa särskilda bestämmelser för att säkerställa att unga jordbrukare och nya jordbrukare som ansluter sig till grupper av jordbrukare, producentorganisationer eller kooperativa strukturer inte går miste om etableringsstödet. Dessa bestämmelser ska vara förenliga med proportionalitetsprincipen och ska identifiera de unga jordbrukarnas och de nya jordbrukarnas deltagande inom strukturen.

Ändring 484

Ändring 484

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 4

Artikel 69 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska bevilja stöd i form av enhetsbelopp. Stödet ska begränsas till ett högsta belopp
  på 100 000 euro
  och får kombineras med finansieringsinstrument. | 4.   Medlemsstaterna ska bevilja stöd i form av enhetsbelopp
  som kan differentieras i enlighet med objektiva kriterier
  . Stödet ska begränsas till ett högsta belopp
  som fastställs i bilaga IXa a
  och får kombineras med finansieringsinstrument. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Medlemsstaterna ska bevilja stöd i form av enhetsbelopp. Stödet ska begränsas till ett högsta belopp
  på 100 000 euro
  och får kombineras med finansieringsinstrument.

4.   Medlemsstaterna ska bevilja stöd i form av enhetsbelopp
  som kan differentieras i enlighet med objektiva kriterier
  . Stödet ska begränsas till ett högsta belopp
  som fastställs i bilaga IXa a
  och får kombineras med finansieringsinstrument.

Ändring 485

Ändring 485

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69 – punkt 4a (ny)

Artikel 69 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Utbetalningen av stöd enligt denna artikel får delas upp i flera delbetalningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Utbetalningen av stöd enligt denna artikel får delas upp i flera delbetalningar.

Ändringar 486, 1152cp1 och 1063

Ändringar 486, 1152cp1 och 1063

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 1

Artikel 70 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna
  ska
  bevilja stöd för riskhanteringsverktyg enligt de villkor som anges i detta avsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | 1.   Medlemsstaterna
  får
  bevilja stöd för riskhanteringsverktyg
  , med beaktande av sina behov och swot-analyser,
  enligt de villkor som anges i detta avsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att denna bestämmelse inte inverkar negativt på privata eller offentliga nationella riskhanteringsverktyg. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna
  ska
  bevilja stöd för riskhanteringsverktyg enligt de villkor som anges i detta avsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

1.   Medlemsstaterna
  får
  bevilja stöd för riskhanteringsverktyg
  , med beaktande av sina behov och swot-analyser,
  enligt de villkor som anges i detta avsnitt och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att denna bestämmelse inte inverkar negativt på privata eller offentliga nationella riskhanteringsverktyg.

Ändring 487

Ändring 487

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 2

Artikel 70 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Medlemsstaterna ska bevilja
  stöd enligt denna interventionstyp
  i syfte
  att främja riskhanteringsverktyg som hjälper
  riktiga
  jordbrukare att hantera de produktions- och inkomstrisker med koppling till deras jordbruksverksamhet som ligger utanför deras kontroll, och som bidrar till att uppnå de särskilda målen i artikel 6. | 2.   Stöd enligt denna interventionstyp
  kan beviljas för
  att främja riskhanteringsverktyg som hjälper
  aktiva
  jordbrukare att hantera de produktions- och inkomstrisker med koppling till deras jordbruksverksamhet som ligger utanför deras kontroll, och som bidrar till att uppnå de
  relevanta
  särskilda målen i artikel 6.
  Dessa instrument kan bestå av system för hantering av flera olika risker. |
| | Dessutom ska riskreduceringsstrategier uppmuntras för att öka jordbruksföretagens motståndskraft mot naturbetingade och klimatrelaterade risker samt minska exponeringen för inkomstinstabilitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Medlemsstaterna ska bevilja
  stöd enligt denna interventionstyp
  i syfte
  att främja riskhanteringsverktyg som hjälper
  riktiga
  jordbrukare att hantera de produktions- och inkomstrisker med koppling till deras jordbruksverksamhet som ligger utanför deras kontroll, och som bidrar till att uppnå de särskilda målen i artikel 6.

2.   Stöd enligt denna interventionstyp
  kan beviljas för
  att främja riskhanteringsverktyg som hjälper
  aktiva
  jordbrukare att hantera de produktions- och inkomstrisker med koppling till deras jordbruksverksamhet som ligger utanför deras kontroll, och som bidrar till att uppnå de
  relevanta
  särskilda målen i artikel 6.
  Dessa instrument kan bestå av system för hantering av flera olika risker.

Dessutom ska riskreduceringsstrategier uppmuntras för att öka jordbruksföretagens motståndskraft mot naturbetingade och klimatrelaterade risker samt minska exponeringen för inkomstinstabilitet.

Dessutom ska riskreduceringsstrategier uppmuntras för att öka jordbruksföretagens motståndskraft mot naturbetingade och klimatrelaterade risker samt minska exponeringen för inkomstinstabilitet.

Ändringar 488, 1065 och 1152cp3

Ändringar 488, 1065 och 1152cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 3 – led a

Artikel 70 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Ekonomiska bidrag till premier för försäkringssystem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Ekonomiska bidrag till premier för försäkringssystem.

| (a) | Ekonomiska bidrag till premier för försäkringssystem
  som täcker förluster som orsakats av ogynnsamma väderförhållanden, naturkatastrofer eller andra katastrofer, utbrott av djur- eller växtsjukdomar, en miljöolycka, kontaminering av ekologiska grödor eller en åtgärd som antagits i enlighet med direktiv 2000/29/EG för att utrota eller begränsa spridningen av en växtsjukdom eller en skadegörare
  . |
| --- | --- |

(a)

Ekonomiska bidrag till premier för försäkringssystem
  som täcker förluster som orsakats av ogynnsamma väderförhållanden, naturkatastrofer eller andra katastrofer, utbrott av djur- eller växtsjukdomar, en miljöolycka, kontaminering av ekologiska grödor eller en åtgärd som antagits i enlighet med direktiv 2000/29/EG för att utrota eller begränsa spridningen av en växtsjukdom eller en skadegörare
  .

som täcker förluster som orsakats av ogynnsamma väderförhållanden, naturkatastrofer eller andra katastrofer, utbrott av djur- eller växtsjukdomar, en miljöolycka, kontaminering av ekologiska grödor eller en åtgärd som antagits i enlighet med direktiv 2000/29/EG för att utrota eller begränsa spridningen av en växtsjukdom eller en skadegörare

Ändringar 489, 1067 och 1152cp4

Ändringar 489, 1067 och 1152cp4

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 3 – led b

Artikel 70 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Ekonomiska bidrag till gemensamma fonder, inbegripet administrativa utgifter för inrättandet av dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Ekonomiska bidrag till gemensamma fonder, inbegripet administrativa utgifter för inrättandet av dem.

| (b) | Ekonomiska bidrag till gemensamma fonder, inbegripet administrativa utgifter för inrättandet av dem
  , för att ge jordbrukare ekonomisk ersättning för förluster som orsakats av ogynnsamma väderförhållanden, naturkatastrofer eller andra katastrofer, utbrott av djur- eller växtsjukdomar, en miljöolycka, kontaminering av ekologiska grödor eller en åtgärd som antagits i enlighet med direktiv 2000/29/EG för att utrota eller begränsa spridningen av en växtsjukdom eller en skadegörare
  . |
| --- | --- |

(b)

Ekonomiska bidrag till gemensamma fonder, inbegripet administrativa utgifter för inrättandet av dem
  , för att ge jordbrukare ekonomisk ersättning för förluster som orsakats av ogynnsamma väderförhållanden, naturkatastrofer eller andra katastrofer, utbrott av djur- eller växtsjukdomar, en miljöolycka, kontaminering av ekologiska grödor eller en åtgärd som antagits i enlighet med direktiv 2000/29/EG för att utrota eller begränsa spridningen av en växtsjukdom eller en skadegörare
  .

, för att ge jordbrukare ekonomisk ersättning för förluster som orsakats av ogynnsamma väderförhållanden, naturkatastrofer eller andra katastrofer, utbrott av djur- eller växtsjukdomar, en miljöolycka, kontaminering av ekologiska grödor eller en åtgärd som antagits i enlighet med direktiv 2000/29/EG för att utrota eller begränsa spridningen av en växtsjukdom eller en skadegörare

Ändring 490, 1068 och 1152cp5

Ändring 490, 1068 och 1152cp5

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 3 – led ba (nytt)

Artikel 70 – punkt 3 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Ekonomiska bidrag till ett inkomststabiliseringsverktyg som utgörs av en gemensam fond som betalar ut










  i) | ersättning till jordbrukare inom alla sektorer i händelse av en kraftig inkomstminskning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Ekonomiska bidrag till ett inkomststabiliseringsverktyg som utgörs av en gemensam fond som betalar ut

Ekonomiska bidrag till ett inkomststabiliseringsverktyg som utgörs av en gemensam fond som betalar ut

i)

i)

ersättning till jordbrukare inom alla sektorer i händelse av en kraftig inkomstminskning,

ersättning till jordbrukare inom alla sektorer i händelse av en kraftig inkomstminskning,

| ii) | ersättning till jordbrukare inom en specifik sektor i händelse av en kraftig inkomstminskning. |
| --- | --- |

ii)

ii)

ersättning till jordbrukare inom en specifik sektor i händelse av en kraftig inkomstminskning.

ersättning till jordbrukare inom en specifik sektor i händelse av en kraftig inkomstminskning.

Ändringar 948 och 1270

Ändringar 948 och 1270

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 3 – led bb (nytt)

Artikel 70 – punkt 3 – led bb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | bb) | Ekonomiska bidrag till riskreducerande åtgärder, t.ex. skydd av landskapselement och mark som bidrar till att minska riskerna för exempelvis torka, översvämningar och bränder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

bb)

bb)

Ekonomiska bidrag till riskreducerande åtgärder, t.ex. skydd av landskapselement och mark som bidrar till att minska riskerna för exempelvis torka, översvämningar och bränder.

Ekonomiska bidrag till riskreducerande åtgärder, t.ex. skydd av landskapselement och mark som bidrar till att minska riskerna för exempelvis torka, översvämningar och bränder.

Ändringar 491 och 1152cp6

Ändringar 491 och 1152cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 3a (ny)

Artikel 70 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Medlemsstaterna ska begränsa de ekonomiska bidrag till gemensamma fonder som avses i punkt 3 b och ba till följande: |
| | (a) | De administrativa kostnaderna för att inrätta den gemensamma fonden, fördelade över högst en treårsperiod med en gradvis minskning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Medlemsstaterna ska begränsa de ekonomiska bidrag till gemensamma fonder som avses i punkt 3 b och ba till följande:

(a)

(a)

De administrativa kostnaderna för att inrätta den gemensamma fonden, fördelade över högst en treårsperiod med en gradvis minskning.

De administrativa kostnaderna för att inrätta den gemensamma fonden, fördelade över högst en treårsperiod med en gradvis minskning.

| (b) | De belopp som betalas ut från den gemensamma fonden som ekonomisk ersättning till jordbrukare. Det ekonomiska bidraget får dessutom avse ränta på kommersiella lån som den gemensamma fonden tagit för att betala ut den ekonomiska ersättningen till jordbrukare i samband med en krissituation. |
| --- | --- |

(b)

(b)

De belopp som betalas ut från den gemensamma fonden som ekonomisk ersättning till jordbrukare. Det ekonomiska bidraget får dessutom avse ränta på kommersiella lån som den gemensamma fonden tagit för att betala ut den ekonomiska ersättningen till jordbrukare i samband med en krissituation.

De belopp som betalas ut från den gemensamma fonden som ekonomisk ersättning till jordbrukare. Det ekonomiska bidraget får dessutom avse ränta på kommersiella lån som den gemensamma fonden tagit för att betala ut den ekonomiska ersättningen till jordbrukare i samband med en krissituation.

| (c) | Komplettering av de årliga inbetalningarna till fonden. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Komplettering av de årliga inbetalningarna till fonden.

Komplettering av de årliga inbetalningarna till fonden.

| (d) | Den gemensamma fondens grundläggande kapital. |
| --- | --- |

(d)

(d)

Den gemensamma fondens grundläggande kapital.

Den gemensamma fondens grundläggande kapital.

Ändringar 492 och 1152cp7

Ändringar 492 och 1152cp7

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 4 – led a

Artikel 70 – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Typerna av stödberättigande försäkringssystem och gemensamma fonder, och vad de omfattar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Typerna av stödberättigande försäkringssystem och gemensamma fonder, och vad de omfattar.

| (a) | Typerna av stödberättigande försäkringssystem och gemensamma fonder
  och verktyg för inkomststabilisering
  , och vad de omfattar. |
| --- | --- |

(a)

Typerna av stödberättigande försäkringssystem och gemensamma fonder
  och verktyg för inkomststabilisering
  , och vad de omfattar.

och verktyg för inkomststabilisering

Ändringar 493, 1071, 1152cp8 och 1272

Ändringar 493, 1071, 1152cp8 och 1272

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 4 – led b

Artikel 70 – punkt 4 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Metoder för beräkning av förluster och de faktorer som ligger till grund för kompensation. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Metoder för beräkning av förluster och de faktorer som ligger till grund för kompensation.

| (b) | Metoder för beräkning av förluster och de faktorer som ligger till grund för kompensation
  , däribland genom användning av biologiska, klimatrelaterade eller ekonomiska index som fastställts på det enskilda jordbruksföretaget eller på lokal, regional eller nationell nivå
  . |
| --- | --- |

(b)

Metoder för beräkning av förluster och de faktorer som ligger till grund för kompensation
  , däribland genom användning av biologiska, klimatrelaterade eller ekonomiska index som fastställts på det enskilda jordbruksföretaget eller på lokal, regional eller nationell nivå
  .

, däribland genom användning av biologiska, klimatrelaterade eller ekonomiska index som fastställts på det enskilda jordbruksföretaget eller på lokal, regional eller nationell nivå

Ändring 1152cp9

Ändring 1152cp9

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 5

Artikel 70 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att stöd endast beviljas för att täcka förluster på minst 20 % av den genomsnittliga årsproduktionen eller årsinkomsten för en jordbrukare under den föregående treårsperioden eller genomsnittet under tre år baserat på den föregående femårsperioden, där den högsta och lägsta noteringen inte ska medräknas. | 5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att stöd endast beviljas för att täcka
  följande:
  Förluster på minst 20 % av den genomsnittliga årsproduktionen
  av den berörda produkten
  eller årsinkomsten för en jordbrukare under den föregående treårsperioden eller genomsnittet under tre år baserat på den föregående femårsperioden, där den högsta och lägsta noteringen inte ska medräknas.
  För produktionsförluster får denna period förlängas till en fyraårsperiod eller ett genomsnitt baserat på den föregående åttaårsperioden, där den högsta och lägsta noteringen inte ska medräknas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att stöd endast beviljas för att täcka förluster på minst 20 % av den genomsnittliga årsproduktionen eller årsinkomsten för en jordbrukare under den föregående treårsperioden eller genomsnittet under tre år baserat på den föregående femårsperioden, där den högsta och lägsta noteringen inte ska medräknas.

5.   Medlemsstaterna ska säkerställa att stöd endast beviljas för att täcka
  följande:
  Förluster på minst 20 % av den genomsnittliga årsproduktionen
  av den berörda produkten
  eller årsinkomsten för en jordbrukare under den föregående treårsperioden eller genomsnittet under tre år baserat på den föregående femårsperioden, där den högsta och lägsta noteringen inte ska medräknas.
  För produktionsförluster får denna period förlängas till en fyraårsperiod eller ett genomsnitt baserat på den föregående åttaårsperioden, där den högsta och lägsta noteringen inte ska medräknas.

Ändring ar 494, 1074 och 1152cp10

Ändring ar 494, 1074 och 1152cp10

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 6

Artikel 70 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Medlemsstaterna ska begränsa stödet till
  högst 70 %
  av de stödberättigande kostnaderna. | 6.   Medlemsstaterna ska begränsa stödet till
  den högsta procentsats
  av de stödberättigande kostnaderna
  som fastställs i bilaga IXa a
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Medlemsstaterna ska begränsa stödet till
  högst 70 %
  av de stödberättigande kostnaderna.

6.   Medlemsstaterna ska begränsa stödet till
  den högsta procentsats
  av de stödberättigande kostnaderna
  som fastställs i bilaga IXa a
  .

Ändringar 1152cp11 och 1276

Ändringar 1152cp11 och 1276

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 7

Artikel 70 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Medlemsstaterna ska se till att
  undvika överkompensation
  till följd av att interventionerna enligt denna artikel kombineras med andra offentliga eller privata riskhanteringssystem. | 7.   Medlemsstaterna ska se till att
  riskreduceringsstrategier införs för att öka jordbruksföretagens resiliens motståndskraft mot naturliga och klimatförändringsrelaterade risker och minska exponeringen för inkomstinstabilitet, och de ska dessutom se till att undvika överkompensation
  till följd av att interventionerna enligt denna artikel kombineras med andra offentliga eller privata riskhanteringssystem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Medlemsstaterna ska se till att
  undvika överkompensation
  till följd av att interventionerna enligt denna artikel kombineras med andra offentliga eller privata riskhanteringssystem.

7.   Medlemsstaterna ska se till att
  riskreduceringsstrategier införs för att öka jordbruksföretagens resiliens motståndskraft mot naturliga och klimatförändringsrelaterade risker och minska exponeringen för inkomstinstabilitet, och de ska dessutom se till att undvika överkompensation
  till följd av att interventionerna enligt denna artikel kombineras med andra offentliga eller privata riskhanteringssystem.

Ändring ar 495, 1076 och 1152cp12

Ändring ar 495, 1076 och 1152cp12

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – punkt 7a (ny)

Artikel 70 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Medlemsstater som inför nationella riskhanteringssystem eller redan hade sådana system före ... [den dag då denna förordning träder i kraft] får använda de instrument som anges i denna artikel för att täcka de risktyper som inte omfattas av sådana system. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7a.
     
  Medlemsstater som inför nationella riskhanteringssystem eller redan hade sådana system före ... [den dag då denna förordning träder i kraft] får använda de instrument som anges i denna artikel för att täcka de risktyper som inte omfattas av sådana system.

Ändring 496

Ändring 496

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 1

Artikel 71 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna får enligt villkoren i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bevilja stöd för samarbete kring utarbetande och genomförande av operativa grupprojekt inom det europeiska innovationspartnerskap för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket som avses i artikel 114 och Leader, som benämns som lokalt ledd utveckling i artikel 25 i förordning (EU)
  [CPR]
  , och
  att främja
  kvalitetssystem, producentorganisationer eller producentgrupper, eller andra former av samarbete. | 1.   Medlemsstaterna får enligt villkoren i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bevilja stöd för samarbete kring utarbetande och genomförande av operativa grupprojekt inom det europeiska innovationspartnerskap för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket som avses i artikel 114 och Leader, som benämns som lokalt ledd utveckling i artikel 25 i förordning (EU)
  [förordningen om gemensamma bestämmelser]
  , och
  kring främjande av
  kvalitetssystem, producentorganisationer eller producentgrupper, eller andra former av samarbete
  , inklusive de vars produkter omfattas av förordning (EU) nr 1151/2012
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna får enligt villkoren i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bevilja stöd för samarbete kring utarbetande och genomförande av operativa grupprojekt inom det europeiska innovationspartnerskap för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket som avses i artikel 114 och Leader, som benämns som lokalt ledd utveckling i artikel 25 i förordning (EU)
  [CPR]
  , och
  att främja
  kvalitetssystem, producentorganisationer eller producentgrupper, eller andra former av samarbete.

1.   Medlemsstaterna får enligt villkoren i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bevilja stöd för samarbete kring utarbetande och genomförande av operativa grupprojekt inom det europeiska innovationspartnerskap för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket som avses i artikel 114 och Leader, som benämns som lokalt ledd utveckling i artikel 25 i förordning (EU)
  [förordningen om gemensamma bestämmelser]
  , och
  kring främjande av
  kvalitetssystem, producentorganisationer eller producentgrupper, eller andra former av samarbete
  , inklusive de vars produkter omfattas av förordning (EU) nr 1151/2012
  .

Ändringar 497 och 1170cp2

Ändringar 497 och 1170cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 2

Artikel 71 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp för att främja samarbetsformer som omfattar minst två enheter och som bidrar till att uppnå de särskilda målen i artikel 6. | 2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp för att främja samarbetsformer
  och upprätthålla befintliga sådana
  som omfattar minst två enheter
  , av vilka minst en är involverad i jordbruksproduktion,
  och som bidrar till att uppnå de särskilda målen i artikel 6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp för att främja samarbetsformer som omfattar minst två enheter och som bidrar till att uppnå de särskilda målen i artikel 6.

2.   Medlemsstaterna får endast bevilja stöd enligt denna interventionstyp för att främja samarbetsformer
  och upprätthålla befintliga sådana
  som omfattar minst två enheter
  , av vilka minst en är involverad i jordbruksproduktion,
  och som bidrar till att uppnå de särskilda målen i artikel 6.

Ändringar 498 och 1170cp2

Ändringar 498 och 1170cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 2a (ny)

Artikel 71 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Genom undantag från punkt 2 får medlemsstaterna bevilja stöd från Ejflu till lokala aktionsgrupper som genomför en lokal utvecklingsstrategi som bidrar till att uppnå de särskilda mål som anges i artikel 6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Genom undantag från punkt 2 får medlemsstaterna bevilja stöd från Ejflu till lokala aktionsgrupper som genomför en lokal utvecklingsstrategi som bidrar till att uppnå de särskilda mål som anges i artikel 6.

Ändringar 499 och 1170cp2

Ändringar 499 och 1170cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 3

Artikel 71 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Enligt denna interventionstyp får medlemsstaterna täcka kostnaderna för alla aspekter av samarbetet. | 3.   Enligt denna interventionstyp får medlemsstaterna täcka kostnaderna för alla
  nödvändiga
  aspekter av samarbetet
  , inklusive certifieringskostnader i samband med deltagande i ett EU-kvalitetssystem
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Enligt denna interventionstyp får medlemsstaterna täcka kostnaderna för alla aspekter av samarbetet.

3.   Enligt denna interventionstyp får medlemsstaterna täcka kostnaderna för alla
  nödvändiga
  aspekter av samarbetet
  , inklusive certifieringskostnader i samband med deltagande i ett EU-kvalitetssystem
  .

Ändringar 500 och 1170cp2

Ändringar 500 och 1170cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

Artikel 71 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna får bevilja stöd för att främja kvalitetssystem, producentorganisationer eller producentgrupper eller andra former av samarbete, i form av ett enhetsbelopp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna får bevilja stöd för att främja kvalitetssystem, producentorganisationer eller producentgrupper eller andra former av samarbete, i form av ett enhetsbelopp.

Medlemsstaterna får bevilja stöd för att främja kvalitetssystem, producentorganisationer eller producentgrupper eller andra former av samarbete, i form av ett enhetsbelopp.

Ändring 1170cp3

Ändring 1170cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 7

Artikel 71 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   När det gäller samarbete inom ramen för överlåtelse av gårdar får medlemsstaterna endast bevilja stöd till jordbrukare som har
  uppnått
  pensionsålder enligt nationell lagstiftning. | 7.   När det gäller samarbete inom ramen för överlåtelse av gårdar
  och för att främja generationsskifte på jordbruksföretagsnivå
  får medlemsstaterna endast bevilja stöd till jordbrukare som har
  högst fem år kvar till
  pensionsålder enligt nationell lagstiftning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   När det gäller samarbete inom ramen för överlåtelse av gårdar får medlemsstaterna endast bevilja stöd till jordbrukare som har
  uppnått
  pensionsålder enligt nationell lagstiftning.

7.   När det gäller samarbete inom ramen för överlåtelse av gårdar
  och för att främja generationsskifte på jordbruksföretagsnivå
  får medlemsstaterna endast bevilja stöd till jordbrukare som har
  högst fem år kvar till
  pensionsålder enligt nationell lagstiftning.

Ändringar 501 och 830cp1

Ändringar 501 och 830cp1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 8

Artikel 71 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Medlemsstaterna ska begränsa stödet till högst sju år, med undantag för gemensamma miljö- och klimatåtgärder i vederbörligen motiverade fall i syfte att uppnå de särskilda miljö- och
  klimatrelaterade mål
  som anges i artikel 6.1 d, e och f. | 8.   Medlemsstaterna ska begränsa stödet till högst sju år, med undantag för gemensamma miljö- och klimatåtgärder i vederbörligen motiverade fall i syfte att uppnå de särskilda miljö- och
  klimatmål
  som anges i artikel 6.1 d, e och f.
  Medlemsstaterna får inte stödja interventioner som inverkar negativt på miljön. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   Medlemsstaterna ska begränsa stödet till högst sju år, med undantag för gemensamma miljö- och klimatåtgärder i vederbörligen motiverade fall i syfte att uppnå de särskilda miljö- och
  klimatrelaterade mål
  som anges i artikel 6.1 d, e och f.

8.   Medlemsstaterna ska begränsa stödet till högst sju år, med undantag för gemensamma miljö- och klimatåtgärder i vederbörligen motiverade fall i syfte att uppnå de särskilda miljö- och
  klimatmål
  som anges i artikel 6.1 d, e och f.
  Medlemsstaterna får inte stödja interventioner som inverkar negativt på miljön.

Ändringar 502 och 1170cp4

Ändringar 502 och 1170cp4

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 8a (ny)

Artikel 71 – punkt 8a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Lokala aktionsgrupper får begära en förskottsbetalning från det behöriga utbetalande organet om en sådan möjlighet anges i den strategiska planen. Förskottsbeloppet får inte överskrida 50 % av det offentliga stödet för löpande kostnader och ledningskostnader. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8a.
     
  Lokala aktionsgrupper får begära en förskottsbetalning från det behöriga utbetalande organet om en sådan möjlighet anges i den strategiska planen. Förskottsbeloppet får inte överskrida 50 % av det offentliga stödet för löpande kostnader och ledningskostnader.

Ändring 503

Ändring 503

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 8b (ny)

Artikel 71 – punkt 8b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 8b.
     
  Stöd för kvalitetssystem för jordbruksprodukter och livsmedel, inbegripet informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder, och stöd för inrättande av producentgrupper och producentorganisationer ska begränsas till det högsta belopp som fastställs i bilaga IXaa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8b.
     
  Stöd för kvalitetssystem för jordbruksprodukter och livsmedel, inbegripet informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder, och stöd för inrättande av producentgrupper och producentorganisationer ska begränsas till det högsta belopp som fastställs i bilaga IXaa.

Ändring 830cp2

Ändring 830cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71 – punkt 8c (ny)

Artikel 71 – punkt 8c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 8c.
     
  Leader-initiativet, som benämns som lokalt ledd utveckling enligt vad som avses i punkt 1, ska medföra ett aktivt och huvudsakligt deltagande av jord- och/eller skogsbruksföretag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8c.
     
  Leader-initiativet, som benämns som lokalt ledd utveckling enligt vad som avses i punkt 1, ska medföra ett aktivt och huvudsakligt deltagande av jord- och/eller skogsbruksföretag.

Ändring 504

Ändring 504

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 71a (ny)

Artikel 71a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 71a




  Tematiska delprogram för kvalitetssystem för jordbruksprodukter och livsmedel




  Medlemsstaterna får införa ett tematiskt delprogram för de kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel som avses i förordning (EU) nr 1151/2012 och som uppnår de särskilda mål som anges i artikel 6.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 71a

Tematiska delprogram för kvalitetssystem för jordbruksprodukter och livsmedel

Medlemsstaterna får införa ett tematiskt delprogram för de kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel som avses i förordning (EU) nr 1151/2012 och som uppnår de särskilda mål som anges i artikel 6.1.

Ändring 505

Ändring 505

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 72 – punkt 1

Artikel 72 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för kunskapsutbyte och information
  inom jordbruk, skogsbruk och landsbygdsföretagande
  i enlighet med de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | 1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för kunskapsutbyte och information
  på enskild eller gemensam basis
  i enlighet med de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  för jordbruk, skogsbruk, inklusive trädjordbruk, miljö- och klimatskydd, landsbygdsföretag, smarta byar och interventioner inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för kunskapsutbyte och information
  inom jordbruk, skogsbruk och landsbygdsföretagande
  i enlighet med de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

1.   Medlemsstaterna får bevilja stöd för kunskapsutbyte och information
  på enskild eller gemensam basis
  i enlighet med de villkor som anges i denna artikel och som specificeras närmare i deras strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  för jordbruk, skogsbruk, inklusive trädjordbruk, miljö- och klimatskydd, landsbygdsföretag, smarta byar och interventioner inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken
  .

Ändring 506

Ändring 506

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 72 – punkt 2

Artikel 72 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Enligt denna interventionstyp får medlemsstaterna täcka kostnaderna för alla relevanta åtgärder för främjande av innovation, tillgång till utbildning och rådgivning samt spridning av kunskap och information som bidrar till att uppnå de särskilda målen i artikel 6. | 2.   Enligt denna interventionstyp får medlemsstaterna
  och unionen
  täcka kostnaderna för alla relevanta åtgärder för främjande av innovation, tillgång till utbildning och rådgivning
  , utarbetande av planer och studier
  samt
  utbyte och
  spridning av kunskap och information som bidrar till att uppnå de särskilda målen i artikel 6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Enligt denna interventionstyp får medlemsstaterna täcka kostnaderna för alla relevanta åtgärder för främjande av innovation, tillgång till utbildning och rådgivning samt spridning av kunskap och information som bidrar till att uppnå de särskilda målen i artikel 6.

2.   Enligt denna interventionstyp får medlemsstaterna
  och unionen
  täcka kostnaderna för alla relevanta åtgärder för främjande av innovation, tillgång till utbildning och rådgivning
  , utarbetande av planer och studier
  samt
  utbyte och
  spridning av kunskap och information som bidrar till att uppnå de särskilda målen i artikel 6.

Ändring 507

Ändring 507

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 72 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 72 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna
  ska begränsa stödet
  till
  högst 75 % av de stödberättigande kostnaderna
  . | Medlemsstaterna
  får ge stöd upp
  till
  den högsta procentsats som fastställs i bilaga IXa a
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna
  ska begränsa stödet
  till
  högst 75 % av de stödberättigande kostnaderna
  .

ska begränsa stödet

högst 75 % av de stödberättigande kostnaderna

Medlemsstaterna
  får ge stöd upp
  till
  den högsta procentsats som fastställs i bilaga IXa a
  .

får ge stöd upp

den högsta procentsats som fastställs i bilaga IXa a

Ändring 508

Ändring 508

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 72 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 72 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genom undantag från första stycket får medlemsstaterna i fråga om inrättande av jordbruksrådgivning bevilja stöd
  i form av ett fast
  belopp
  på högst 200 000 euro
  . | Genom undantag från första stycket får medlemsstaterna i fråga om inrättande av jordbruksrådgivning bevilja stöd
  upp till det högsta
  belopp
  som fastställs i bilaga IXa a
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Genom undantag från första stycket får medlemsstaterna i fråga om inrättande av jordbruksrådgivning bevilja stöd
  i form av ett fast
  belopp
  på högst 200 000 euro
  .

i form av ett fast

på högst 200 000 euro

Genom undantag från första stycket får medlemsstaterna i fråga om inrättande av jordbruksrådgivning bevilja stöd
  upp till det högsta
  belopp
  som fastställs i bilaga IXa a
  .

upp till det högsta

som fastställs i bilaga IXa a

Ändring 509

Ändring 509

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 72 – punkt 4

Artikel 72 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Genom undantag från punkt 3 får medlemsstaterna i yttersta randområden och i andra vederbörligen motiverade fall tillämpa en högre procentsats eller ett högre belopp än det som anges i den punkten för att uppnå de särskilda målen i artikel 6. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.
     
  Genom undantag från punkt 3 får medlemsstaterna i yttersta randområden och i andra vederbörligen motiverade fall tillämpa en högre procentsats eller ett högre belopp än det som anges i den punkten för att uppnå de särskilda målen i artikel 6.

utgår

utgår

Ändring 510

Ändring 510

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 72 – punkt 6a (ny)

Artikel 72 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Stöd inom ramen för denna artikel får inte avse kurser eller praktik som är en del av den lagstadgade normala utbildningen på högstadie- och gymnasienivå eller högre nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Stöd inom ramen för denna artikel får inte avse kurser eller praktik som är en del av den lagstadgade normala utbildningen på högstadie- och gymnasienivå eller högre nivå.

Ändring 511

Ändring 511

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 72 – punkt 6b (ny)

Artikel 72 – punkt 6b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Organ som tillhandahåller kunskapsöverförings- och informationstjänster ska ha lämplig kapacitet i form av kvalificerad personal och utbildning för att kunna utföra denna uppgift. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6b.
     
  Organ som tillhandahåller kunskapsöverförings- och informationstjänster ska ha lämplig kapacitet i form av kvalificerad personal och utbildning för att kunna utföra denna uppgift.

Ändring 512

Ändring 512

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 72a (ny)

Artikel 72a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 72a




  Åtgärder till förmån för kvinnor på landsbygden





  1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta särskilda åtgärder som är inriktade på att främja ökad integration av kvinnor i landsbygdsekonomin genom interventioner i enlighet med gällande förordning, i syfte att bidra till de mål som avses i artikel 6.1.






  2.
     
  Medlemsstaterna får i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bevilja stöd för att främja kvinnors medverkan, bland annat i kunskapsöverförings- och informationsåtgärder, rådgivningstjänster, investeringar i fysiska tillgångar, etablering och utveckling av jordbruks- och landsbygdsföretag, installation av digital teknik och samarbete. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 72a

Åtgärder till förmån för kvinnor på landsbygden

1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta särskilda åtgärder som är inriktade på att främja ökad integration av kvinnor i landsbygdsekonomin genom interventioner i enlighet med gällande förordning, i syfte att bidra till de mål som avses i artikel 6.1.

2.
     
  Medlemsstaterna får i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bevilja stöd för att främja kvinnors medverkan, bland annat i kunskapsöverförings- och informationsåtgärder, rådgivningstjänster, investeringar i fysiska tillgångar, etablering och utveckling av jordbruks- och landsbygdsföretag, installation av digital teknik och samarbete.

Ändring 513

Ändring 513

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 72b (ny)

Artikel 72b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 72b |
| | Utveckling av strategin för smarta byar |
| | 1.
     
  För att främja digitalisering och innovation samt underlätta företagsutveckling, social integration och sysselsättning i landsbygdsområden ska medlemsstaterna utveckla och genomföra strategin för smarta byar i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken, med beaktande av de interventionstyper som anges i artikel 64 a, b, d, e, g och h och de delar i artikel 102 som säkerställer modernisering och strategier. |
| | 2.
     
  Utöver de interventionstyper som anges i punkt 1 bör medlemsstaterna ta särskild hänsyn till åtgärder som tar upp följande frågor i landsbygdsområden: |
| | (a) | Digitalisering av landsbygdsekonomin. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 72b

Artikel 72b

Utveckling av strategin för smarta byar

Utveckling av strategin för smarta byar

1.
     
  För att främja digitalisering och innovation samt underlätta företagsutveckling, social integration och sysselsättning i landsbygdsområden ska medlemsstaterna utveckla och genomföra strategin för smarta byar i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken, med beaktande av de interventionstyper som anges i artikel 64 a, b, d, e, g och h och de delar i artikel 102 som säkerställer modernisering och strategier.

2.
     
  Utöver de interventionstyper som anges i punkt 1 bör medlemsstaterna ta särskild hänsyn till åtgärder som tar upp följande frågor i landsbygdsområden:

(a)

(a)

Digitalisering av landsbygdsekonomin.

Digitalisering av landsbygdsekonomin.

| (b) | Precisionsjordbruk. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Precisionsjordbruk.

Precisionsjordbruk.

| (c) | Utveckling av digitala plattformar. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Utveckling av digitala plattformar.

Utveckling av digitala plattformar.

| (d) | Rörlighet på landsbygden. |
| --- | --- |

(d)

(d)

Rörlighet på landsbygden.

Rörlighet på landsbygden.

| (e) | Social innovation. |
| --- | --- |

(e)

(e)

Social innovation.

Social innovation.

| (f) | Utveckling av smarta energisystem, smarta nät och smart lagring på lokal nivå samt stöd till etablering av energikooperativ. |
| --- | --- |

(f)

(f)

Utveckling av smarta energisystem, smarta nät och smart lagring på lokal nivå samt stöd till etablering av energikooperativ.

Utveckling av smarta energisystem, smarta nät och smart lagring på lokal nivå samt stöd till etablering av energikooperativ.

3.
     
  Medlemsstaterna ska ta särskild hänsyn till samordningen mellan Ejflu och andra europeiska struktur- och investeringsfonder, i enlighet med artikel 98 d iii.

4.
     
  Medlemsstaterna får inkludera sin strategi för smarta byar i de integrerade strategierna för lokalt ledd utveckling enligt artikel 25 c i förordning (EU) 2018/xxxx [den nya förordningen om gemensamma bestämmelser].

Ändring 514

Ändring 514

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 73 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 73 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den förvaltande myndigheten för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken eller andra utsedda förmedlande organ ska fastställa urvalskriterierna för interventioner som är kopplade till följande interventionstyper: Investeringar, etablering av unga jordbrukare och jordbruksföretag, samarbete, kunskapsutbyte och information, efter samråd med den övervakningskommitté som avses i artikel 111. Syftet med urvalskriterierna ska vara att säkerställa likabehandling av sökande, bättre användning av medel och inriktning av stödet i enlighet med interventionernas syfte. | Den förvaltande myndigheten för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , eller i tillämpliga fall de regionala förvaltande myndigheterna,
  eller andra utsedda förmedlande organ ska fastställa urvalskriterierna för interventioner som är kopplade till följande interventionstyper: Investeringar, etablering av unga jordbrukare och
  nya jordbrukare,
  jordbruksföretag, samarbete, kunskapsutbyte och information,
  särskilda åtgärder till förmån för kvinnor på landsbygden och installation av digital teknik
  efter samråd med den övervakningskommitté som avses i artikel 111. Syftet med urvalskriterierna ska vara att säkerställa likabehandling av sökande, bättre användning av medel och inriktning av stödet i enlighet med interventionernas syfte. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den förvaltande myndigheten för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken eller andra utsedda förmedlande organ ska fastställa urvalskriterierna för interventioner som är kopplade till följande interventionstyper: Investeringar, etablering av unga jordbrukare och jordbruksföretag, samarbete, kunskapsutbyte och information, efter samråd med den övervakningskommitté som avses i artikel 111. Syftet med urvalskriterierna ska vara att säkerställa likabehandling av sökande, bättre användning av medel och inriktning av stödet i enlighet med interventionernas syfte.

Den förvaltande myndigheten för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , eller i tillämpliga fall de regionala förvaltande myndigheterna,
  eller andra utsedda förmedlande organ ska fastställa urvalskriterierna för interventioner som är kopplade till följande interventionstyper: Investeringar, etablering av unga jordbrukare och
  nya jordbrukare,
  jordbruksföretag, samarbete, kunskapsutbyte och information,
  särskilda åtgärder till förmån för kvinnor på landsbygden och installation av digital teknik
  efter samråd med den övervakningskommitté som avses i artikel 111. Syftet med urvalskriterierna ska vara att säkerställa likabehandling av sökande, bättre användning av medel och inriktning av stödet i enlighet med interventionernas syfte.

, eller i tillämpliga fall de regionala förvaltande myndigheterna,

nya jordbrukare,

särskilda åtgärder till förmån för kvinnor på landsbygden och installation av digital teknik

Ändring 515

Ändring 515

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 73 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 73 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa urvalskriterierna för
  investeringsinterventioner med tydliga miljösyften eller som genomförs
  i samband med återställande verksamhet. | Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa urvalskriterierna för
  investeringar
  i samband med återställande verksamhet
  efter katastrofer
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa urvalskriterierna för
  investeringsinterventioner med tydliga miljösyften eller som genomförs
  i samband med återställande verksamhet.

investeringsinterventioner med tydliga miljösyften eller som genomförs

Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa urvalskriterierna för
  investeringar
  i samband med återställande verksamhet
  efter katastrofer
  .

investeringar

efter katastrofer

Ändring 516

Ändring 516

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 73 – punkt 4

Artikel 73 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Urvalskriterier får inte fastställas för insatser som har tilldelats en spetskompetensstämpel inom ramen för Horisont 2020 eller Horisont Europa, eller som har valts ut inom ramen för Life+, under förutsättning att sådana insatser är samstämmiga med den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.
     
  Urvalskriterier får inte fastställas för insatser som har tilldelats en spetskompetensstämpel inom ramen för Horisont 2020 eller Horisont Europa, eller som har valts ut inom ramen för Life+, under förutsättning att sådana insatser är samstämmiga med den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

utgår

utgår

Ändring 1173

Ändring 1173

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 73 – punkt 5

Artikel 73 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Insatser ska inte väljas ut för stöd om de har byggts färdigt eller genomförts fullt ut innan ansökan om stöd inom den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken lämnades in till den förvaltande myndigheten, oavsett om alla relaterade utbetalningar har gjorts. | 5.   Insatser ska inte väljas ut för stöd om de har byggts färdigt eller genomförts fullt ut innan ansökan om stöd inom den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken lämnades in till den förvaltande myndigheten, oavsett om alla relaterade utbetalningar har gjorts. |
| | Genom undantag från första stycket får insatser i samband med förtida skötsel av frötäktsbestånd och skötsel av unga bestånd med ekologiska mål respektive skydds- och rekreationsmål väljas ut för stöd om de fysiskt har slutförts innan ansökan om stöd lämnas in till myndigheten. |
| | Sådana insatser får inte krävas ha eller anses ha en stimulanseffekt om |
| | (i) | stödordningen fastställer en rätt till stöd i enlighet med objektiva kriterier och utan vidare bedömningsutrymme för medlemsstaten; ett villkor för beviljande av stöd är att stödordningens budget inte är uttömd, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Insatser ska inte väljas ut för stöd om de har byggts färdigt eller genomförts fullt ut innan ansökan om stöd inom den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken lämnades in till den förvaltande myndigheten, oavsett om alla relaterade utbetalningar har gjorts.

5.   Insatser ska inte väljas ut för stöd om de har byggts färdigt eller genomförts fullt ut innan ansökan om stöd inom den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken lämnades in till den förvaltande myndigheten, oavsett om alla relaterade utbetalningar har gjorts.

Genom undantag från första stycket får insatser i samband med förtida skötsel av frötäktsbestånd och skötsel av unga bestånd med ekologiska mål respektive skydds- och rekreationsmål väljas ut för stöd om de fysiskt har slutförts innan ansökan om stöd lämnas in till myndigheten.

Genom undantag från första stycket får insatser i samband med förtida skötsel av frötäktsbestånd och skötsel av unga bestånd med ekologiska mål respektive skydds- och rekreationsmål väljas ut för stöd om de fysiskt har slutförts innan ansökan om stöd lämnas in till myndigheten.

Sådana insatser får inte krävas ha eller anses ha en stimulanseffekt om

Sådana insatser får inte krävas ha eller anses ha en stimulanseffekt om

(i)

(i)

stödordningen fastställer en rätt till stöd i enlighet med objektiva kriterier och utan vidare bedömningsutrymme för medlemsstaten; ett villkor för beviljande av stöd är att stödordningens budget inte är uttömd,

stödordningen fastställer en rätt till stöd i enlighet med objektiva kriterier och utan vidare bedömningsutrymme för medlemsstaten; ett villkor för beviljande av stöd är att stödordningens budget inte är uttömd,

| (ii) | stödordningen har antagits och trätt i kraft innan stödmottagaren ådragit sig stödberättigande kostnader, |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

stödordningen har antagits och trätt i kraft innan stödmottagaren ådragit sig stödberättigande kostnader,

stödordningen har antagits och trätt i kraft innan stödmottagaren ådragit sig stödberättigande kostnader,

| (iii) | stödordningen endast omfattar sådana områden där ny skog har anlagts i enlighet med nationell lagstiftning och anläggningen har anmälts till den behöriga myndigheten, och |
| --- | --- |

(iii)

(iii)

stödordningen endast omfattar sådana områden där ny skog har anlagts i enlighet med nationell lagstiftning och anläggningen har anmälts till den behöriga myndigheten, och

stödordningen endast omfattar sådana områden där ny skog har anlagts i enlighet med nationell lagstiftning och anläggningen har anmälts till den behöriga myndigheten, och

| (iv) | stödordningen endast omfattar sådana åtgärder som grundar sig på en skogsbruksplan eller motsvarande. |
| --- | --- |

(iv)

(iv)

stödordningen endast omfattar sådana åtgärder som grundar sig på en skogsbruksplan eller motsvarande.

stödordningen endast omfattar sådana åtgärder som grundar sig på en skogsbruksplan eller motsvarande.

Ändring 517

Ändring 517

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 74 – punkt 5 – stycke 1a (nytt)

Artikel 74 – punkt 5 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | När det gäller jordbrukare som drabbats av svåra klimatförhållanden och/eller marknadskriser kan betalningar enligt led a i denna punkt motsvarande rörelsekapitalet garanteras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

När det gäller jordbrukare som drabbats av svåra klimatförhållanden och/eller marknadskriser kan betalningar enligt led a i denna punkt motsvarande rörelsekapitalet garanteras.

När det gäller jordbrukare som drabbats av svåra klimatförhållanden och/eller marknadskriser kan betalningar enligt led a i denna punkt motsvarande rörelsekapitalet garanteras.

Ändring 518

Ändring 518

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 74 – punkt 5a (ny)

Artikel 74 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Om medel enligt denna artikel inte används eller återlämnas från det finansiella instrumentet bör de behållas för att användas i den del av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avser landsbygdsutveckling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Om medel enligt denna artikel inte används eller återlämnas från det finansiella instrumentet bör de behållas för att användas i den del av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avser landsbygdsutveckling.

Ändring 519

Ändring 519

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 75

Artikel 75

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

[...]

utgår

utgår

Ändring 520

Ändring 520

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 78 – inledningen

Artikel 78 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera
  denna förordning med ytterligare krav än de som fastställs i
  detta kapitel
  avseende villkoren för beviljande av stöd för följande interventionstyper för landsbygdsutveckling: | Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera
  bilaga IXa när det gäller de lägsta och högsta beloppen för utbetalningar enligt
  detta kapitel. |
| (a) | Förvaltningsåtaganden enligt artikel 65. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera
  denna förordning med ytterligare krav än de som fastställs i
  detta kapitel
  avseende villkoren för beviljande av stöd för följande interventionstyper för landsbygdsutveckling:

denna förordning med ytterligare krav än de som fastställs i

avseende villkoren för beviljande av stöd för följande interventionstyper för landsbygdsutveckling:

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera
  bilaga IXa när det gäller de lägsta och högsta beloppen för utbetalningar enligt
  detta kapitel.

bilaga IXa när det gäller de lägsta och högsta beloppen för utbetalningar enligt

(a)

(a)

Förvaltningsåtaganden enligt artikel 65.

Förvaltningsåtaganden enligt artikel 65.

| (b) | Investeringar enligt artikel 68. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Investeringar enligt artikel 68.

Investeringar enligt artikel 68.

| (c) | Samarbete enligt artikel 71. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Samarbete enligt artikel 71.

Samarbete enligt artikel 71.

Ändring 521

Ändring 521

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 79 – rubriken

Artikel 79 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| EGFJ -och Ejflu
  -utgifter | Ekonomiska anslag från
  EGFJ och Ejflu |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

EGFJ -och Ejflu
  -utgifter

-utgifter

Ekonomiska anslag från
  EGFJ och Ejflu

Ekonomiska anslag från

Ändring 522

Ändring 522

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 79 – punkt 1 – inledningen

Artikel 79 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   EGFJ
  ska
  finansiera de interventionstyper som avser | 1.   
  Finansieringsramen för EGFJ för perioden 2021–2027 ska vara 286 143  miljoner EUR i 2018 års priser (322 511  miljoner EUR i löpande priser). |
| | Inom denna finansieringsram och utan hinder av bestämmelserna i avdelning II kapitel I i förordning (EU) [den övergripande förordningen] ska
  EGFJ finansiera de interventionstyper som avser |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   EGFJ
  ska
  finansiera de interventionstyper som avser

1.   
  Finansieringsramen för EGFJ för perioden 2021–2027 ska vara 286 143  miljoner EUR i 2018 års priser (322 511  miljoner EUR i löpande priser).

Inom denna finansieringsram och utan hinder av bestämmelserna i avdelning II kapitel I i förordning (EU) [den övergripande förordningen] ska
  EGFJ finansiera de interventionstyper som avser

Inom denna finansieringsram och utan hinder av bestämmelserna i avdelning II kapitel I i förordning (EU) [den övergripande förordningen] ska

Ändring 523

Ändring 523

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 79 – punkt 2

Artikel 79 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Ejflu ska finansiera de interventionstyper som avses i avdelning III kapitel IV. | 2.   
  Finansieringsramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för perioden 2021–2027 ska vara 96 712  miljoner EUR i 2018 års priser (109 000  miljoner EUR i löpande priser). |
| | Ejflu ska finansiera de interventionstyper som avses i avdelning III kapitel IV
  , sådant tekniskt bistånd på medlemsstaternas initiativ som avses i artikel 112 och sådant tekniskt bistånd på kommissionens initiativ som avses i artikel 83.2
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Ejflu ska finansiera de interventionstyper som avses i avdelning III kapitel IV.

2.   
  Finansieringsramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för perioden 2021–2027 ska vara 96 712  miljoner EUR i 2018 års priser (109 000  miljoner EUR i löpande priser).

Ejflu ska finansiera de interventionstyper som avses i avdelning III kapitel IV
  , sådant tekniskt bistånd på medlemsstaternas initiativ som avses i artikel 112 och sådant tekniskt bistånd på kommissionens initiativ som avses i artikel 83.2
  .

, sådant tekniskt bistånd på medlemsstaternas initiativ som avses i artikel 112 och sådant tekniskt bistånd på kommissionens initiativ som avses i artikel 83.2

Ändring 524

Ändring 524

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 80 – punkt 1

Artikel 80 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Utgifter berättigar till stöd från EGFJ och Ejflu
  från den 1 januari det år som följer på
  det
  år då
  kommissionen
  godkänner
  de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | 1.   Utgifter berättigar till stöd från EGFJ och Ejflu
  efter
  det
  att
  kommissionen
  har godkänt
  de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Utgifter berättigar till stöd från EGFJ och Ejflu
  från den 1 januari det år som följer på
  det
  år då
  kommissionen
  godkänner
  de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

1.   Utgifter berättigar till stöd från EGFJ och Ejflu
  efter
  det
  att
  kommissionen
  har godkänt
  de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Ändring 525

Ändring 525

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 80 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 80 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utgifter som blir stödberättigande till följd av en ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska vara berättiga till bidrag från Ejflu från och med den dag då begäran om ändring lämnas in till kommissionen. | Utgifter som blir stödberättigande till följd av en ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska vara berättiga till bidrag från Ejflu
  och EGFJ
  från och med den dag då begäran om ändring lämnas in till kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utgifter som blir stödberättigande till följd av en ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska vara berättiga till bidrag från Ejflu från och med den dag då begäran om ändring lämnas in till kommissionen.

Utgifter som blir stödberättigande till följd av en ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska vara berättiga till bidrag från Ejflu
  och EGFJ
  från och med den dag då begäran om ändring lämnas in till kommissionen.

och EGFJ

Ändring 526

Ändring 526

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 80 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 80 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genom undantag från artikel 73.5 första stycket får det i händelse av nödåtgärder på grund av naturkatastrofer, andra katastrofer eller allvarliga klimathändelser eller en betydande och plötslig förändring i de socioekonomiska villkoren i medlemsstaten eller regionen fastställas, i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken att Ejflu-finansierade utgifter som beror på ändringar av planen kan berättiga till stöd från och med den dag då händelsen inträffade. | Genom undantag från artikel 73.5 första stycket får det i händelse av nödåtgärder på grund av naturkatastrofer, andra katastrofer
  , inbegripet bränder, torka och översvämningar,
  eller allvarliga klimathändelser
  , epidemier
  eller en betydande och plötslig förändring i de socioekonomiska villkoren i medlemsstaten eller regionen fastställas, i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, att Ejflu-finansierade utgifter som beror på ändringar av planen kan berättiga till stöd från och med den dag då händelsen inträffade. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Genom undantag från artikel 73.5 första stycket får det i händelse av nödåtgärder på grund av naturkatastrofer, andra katastrofer eller allvarliga klimathändelser eller en betydande och plötslig förändring i de socioekonomiska villkoren i medlemsstaten eller regionen fastställas, i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken att Ejflu-finansierade utgifter som beror på ändringar av planen kan berättiga till stöd från och med den dag då händelsen inträffade.

Genom undantag från artikel 73.5 första stycket får det i händelse av nödåtgärder på grund av naturkatastrofer, andra katastrofer
  , inbegripet bränder, torka och översvämningar,
  eller allvarliga klimathändelser
  , epidemier
  eller en betydande och plötslig förändring i de socioekonomiska villkoren i medlemsstaten eller regionen fastställas, i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, att Ejflu-finansierade utgifter som beror på ändringar av planen kan berättiga till stöd från och med den dag då händelsen inträffade.

, inbegripet bränder, torka och översvämningar,

, epidemier

Ändring 527

Ändring 527

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 80 – punkt 3

Artikel 80 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Utgifter ska berättiga till bidrag från Ejflu om stödmottagaren har ådragit sig dessa och de har betalats ut före den 31 december [
  2029
  ]. Dessutom ska utgifter berättiga till bidrag från Ejflu endast om stödet i fråga de facto betalats ut av det utbetalande organet före den 31 december [
  2029
  ]. | 3.   Utgifter ska berättiga till bidrag från Ejflu om stödmottagaren har ådragit sig dessa och de har betalats ut före den 31 december [
  2030
  ]. Dessutom ska utgifter berättiga till bidrag från Ejflu endast om stödet i fråga de facto betalats ut av det utbetalande organet före den 31 december [
  2030
  ]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Utgifter ska berättiga till bidrag från Ejflu om stödmottagaren har ådragit sig dessa och de har betalats ut före den 31 december [
  2029
  ]. Dessutom ska utgifter berättiga till bidrag från Ejflu endast om stödet i fråga de facto betalats ut av det utbetalande organet före den 31 december [
  2029
  ].

3.   Utgifter ska berättiga till bidrag från Ejflu om stödmottagaren har ådragit sig dessa och de har betalats ut före den 31 december [
  2030
  ]. Dessutom ska utgifter berättiga till bidrag från Ejflu endast om stödet i fråga de facto betalats ut av det utbetalande organet före den 31 december [
  2030
  ].

Ändring 528

Ändring 528

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 82 – punkt 3

Artikel 82 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Ekonomiskt stöd från unionen för interventionstyper inom humlesektorn i Tyskland ska vara
  2 188 000 euro
  per år. | 3.   Ekonomiskt stöd från unionen för interventionstyper inom humlesektorn i Tyskland ska vara
  X EUR
  per år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Ekonomiskt stöd från unionen för interventionstyper inom humlesektorn i Tyskland ska vara
  2 188 000 euro
  per år.

3.   Ekonomiskt stöd från unionen för interventionstyper inom humlesektorn i Tyskland ska vara
  X EUR
  per år.

Ändring 529

Ändring 529

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 82 – punkt 4 – led a

Artikel 82 – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | 10 666 000 euro
  per år till Grekland, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

10 666 000 euro
  per år till Grekland,

10 666 000 euro

| (a) | X EUR
  per år till Grekland, |
| --- | --- |

(a)

X EUR
  per år till Grekland,

X EUR

Ändring 530

Ändring 530

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 82 – punkt 4 – led b

Artikel 82 – punkt 4 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | 554 000 euro
  per år till Frankrike, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

554 000 euro
  per år till Frankrike, och

554 000 euro

| (b) | X EUR
  per år till Frankrike, och |
| --- | --- |

(b)

X EUR
  per år till Frankrike, och

X EUR

Ändring 531

Ändring 531

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 82 – punkt 4 – led c

Artikel 82 – punkt 4 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | 34 590 000 euro
  per år till Italien. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

34 590 000 euro
  per år till Italien.

34 590 000 euro

| (c) | X EUR
  per år till Italien. |
| --- | --- |

(c)

X EUR
  per år till Italien.

X EUR

Ändring 532

Ändring 532

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 82 – punkt 7

Artikel 82 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Medlemsstaterna
  får 2023
  se över sina beslut som avses i punkt 6 som en del av en begäran om ändring av
  sina
  strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 107. | 7.   
  Två år efter den dag då deras strategiska planer börjar tillämpas får
  medlemsstaterna se över sina beslut som avses i punkt 6 som en del av en begäran om ändring av
  deras
  strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 107. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Medlemsstaterna
  får 2023
  se över sina beslut som avses i punkt 6 som en del av en begäran om ändring av
  sina
  strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 107.

7.   
  Två år efter den dag då deras strategiska planer börjar tillämpas får
  medlemsstaterna se över sina beslut som avses i punkt 6 som en del av en begäran om ändring av
  deras
  strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 107.

Ändring 533

Ändring 533

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 83 – punkt 1

Artikel 83 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Unionens totala stöd för interventionstyper för landsbygdsutveckling enligt denna förordning för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 ska uppgå till
  78 811
   miljoner
  euro i
  i löpande priser i enlighet med den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027 (38). | 1.   Unionens totala stöd för interventionstyper för landsbygdsutveckling enligt denna förordning för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 ska uppgå till
  109 000
   miljoner
  EUR
  i löpande priser i enlighet med den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027 (38). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Unionens totala stöd för interventionstyper för landsbygdsutveckling enligt denna förordning för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 ska uppgå till
  78 811
   miljoner
  euro i
  i löpande priser i enlighet med den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027 (38).

1.   Unionens totala stöd för interventionstyper för landsbygdsutveckling enligt denna förordning för perioden 1 januari 2021–31 december 2027 ska uppgå till
  109 000
   miljoner
  EUR
  i löpande priser i enlighet med den fleråriga budgetramen för åren 2021–2027 (38).

Ändring 534

Ändring 534

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 1

Artikel 85 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   De strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska fastställa
  en
  enda
  Ejflu-bidragsnivå
  för
  samtliga
  interventioner. | 1.   De strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska fastställa
  ett
  enda
  Ejflu-bidrag
  för
  att stödja
  interventioner
  i regioner som motsvarar nivå 2 i den gemensamma klassificeringen av statistiska territoriella enheter (Nuts 2-regioner) som fastställs i förordning (EG) nr 1059/2003
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   De strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska fastställa
  en
  enda
  Ejflu-bidragsnivå
  för
  samtliga
  interventioner.

1.   De strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska fastställa
  ett
  enda
  Ejflu-bidrag
  för
  att stödja
  interventioner
  i regioner som motsvarar nivå 2 i den gemensamma klassificeringen av statistiska territoriella enheter (Nuts 2-regioner) som fastställs i förordning (EG) nr 1059/2003
  .

Ändring 535

Ändring 535

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 1a (ny)

Artikel 85 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medel från Ejflu ska fördelas mellan följande tre kategorier av Nuts 2-regioner: |
| | (a) | Mindre utvecklade regioner, vars BNP per capita är längre än 75 % av genomsnittligt BNP i EU-27 (”mindre utvecklade regioner”). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Medel från Ejflu ska fördelas mellan följande tre kategorier av Nuts 2-regioner:

(a)

(a)

Mindre utvecklade regioner, vars BNP per capita är längre än 75 % av genomsnittligt BNP i EU-27 (”mindre utvecklade regioner”).

Mindre utvecklade regioner, vars BNP per capita är längre än 75 % av genomsnittligt BNP i EU-27 (”mindre utvecklade regioner”).

| (b) | Övergångsregioner, vars BNP per capita är mellan 75 % och 100 % av genomsnittligt BNP i EU-27 (”övergångsregioner”). |
| --- | --- |

(b)

(b)

Övergångsregioner, vars BNP per capita är mellan 75 % och 100 % av genomsnittligt BNP i EU-27 (”övergångsregioner”).

Övergångsregioner, vars BNP per capita är mellan 75 % och 100 % av genomsnittligt BNP i EU-27 (”övergångsregioner”).

| (c) | Mer utvecklade regioner, vars BNP per capita är högre än 100 % av genomsnittligt BNP i EU-27 (”mer utvecklade regioner”). |
| --- | --- |

(c)

(c)

Mer utvecklade regioner, vars BNP per capita är högre än 100 % av genomsnittligt BNP i EU-27 (”mer utvecklade regioner”).

Mer utvecklade regioner, vars BNP per capita är högre än 100 % av genomsnittligt BNP i EU-27 (”mer utvecklade regioner”).

Klassificeringen av regioner i en av de tre kategorierna ska fastställas utifrån hur varje regions BNP per capita, mätt i köpkraftspariteter och beräknat på grundval av uppgifter för unionen för perioden 2014–2016, förhåller sig till genomsnittligt BNP i EU-27 under samma referensperiod.

Klassificeringen av regioner i en av de tre kategorierna ska fastställas utifrån hur varje regions BNP per capita, mätt i köpkraftspariteter och beräknat på grundval av uppgifter för unionen för perioden 2014–2016, förhåller sig till genomsnittligt BNP i EU-27 under samma referensperiod.

Ändring 536

Ändring 536

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 2 – stycke 1 – led a

Artikel 85 – punkt 2 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | 70
   % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de yttersta randområdena och på de mindre Egeiska öarna i den mening som avses i förordning (EU) nr 229/2013, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

70
   % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de yttersta randområdena och på de mindre Egeiska öarna i den mening som avses i förordning (EU) nr 229/2013,

70

| (a) | 85
   % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de yttersta randområdena och på de mindre Egeiska öarna i den mening som avses i förordning (EU) nr 229/2013, |
| --- | --- |

(a)

85
   % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de yttersta randområdena och på de mindre Egeiska öarna i den mening som avses i förordning (EU) nr 229/2013,

85

Ändring 537

Ändring 537

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 2 – stycke 1 – led b

Artikel 85 – punkt 2 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | 70
   % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de mindre utvecklade regionerna, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

70
   % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de mindre utvecklade regionerna,

70

| (b) | 85
   % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de mindre utvecklade regionerna, |
| --- | --- |

(b)

85
   % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de mindre utvecklade regionerna,

85

Ändring 538

Ändring 538

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 2 – stycke 1 – led ba (nytt)

Artikel 85 – punkt 2 – stycke 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | 65 % i övergångsregioner, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

65 % i övergångsregioner,

65 % i övergångsregioner,

Ändring 539

Ändring 539

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 2 – stycke 1 – led c

Artikel 85 – punkt 2 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | 65
  % de stödberättigande
  kostnaderna
  enligt artikel 66, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

65
  % de stödberättigande
  kostnaderna
  enligt artikel 66,

65

kostnaderna

| (c) | 75
   %
  av
  de stödberättigande
  utgifterna för utbetalningar
  enligt artikel 66, |
| --- | --- |

(c)

75
   %
  av
  de stödberättigande
  utgifterna för utbetalningar
  enligt artikel 66,

75

av

utgifterna för utbetalningar

Ändring 540

Ändring 540

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 2 – stycke 1 – led d

Artikel 85 – punkt 2 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | 43
   % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de övriga regionerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

43
   % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de övriga regionerna.

43

| (d) | 53
   % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de övriga regionerna. |
| --- | --- |

(d)

53
   % av de stödberättigande offentliga utgifterna i de övriga regionerna.

53

Ändring 541

Ändring 541

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 3 – led a

Artikel 85 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | 80
  % för förvaltningsåtaganden som avses i artikel 65 i denna förordning, för stöd enligt artikel 67 i denna förordning, för icke-produktiva investeringar som avses i artikel 68 i denna förordning, för stöd till det europeiska innovationspartnerskapet enligt artikel 71 i denna förordning och för Leader som kallas lokalt ledd utveckling i artikel 25 i förordning (EU)
  [CPR]
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

80
  % för förvaltningsåtaganden som avses i artikel 65 i denna förordning, för stöd enligt artikel 67 i denna förordning, för icke-produktiva investeringar som avses i artikel 68 i denna förordning, för stöd till det europeiska innovationspartnerskapet enligt artikel 71 i denna förordning och för Leader som kallas lokalt ledd utveckling i artikel 25 i förordning (EU)
  [CPR]
  ,

80

[CPR]

| (a) | 90
  % för förvaltningsåtaganden som avses i artikel 65 i denna förordning, för stöd enligt artikel 67 i denna förordning, för icke-produktiva investeringar som avses i artikel 68 i denna förordning,
  och som är kopplade till återbeskogning och de särskilda miljö- och klimatrelaterade mål som avses i artikel 6.1 d, e och f, för insatser som avses i artikel 69.2 a,
  för stöd till det europeiska innovationspartnerskapet enligt artikel 71 i denna förordning och för Leader som kallas lokalt ledd utveckling i artikel 25 i förordning (EU)
  [förordningen om gemensamma bestämmelser], för insatser enligt artikel 72, för insatser som stöds via finansieringsinstrument, för åtgärder enligt artikel 72a och för avfolkade regioner
  , |
| --- | --- |

(a)

90
  % för förvaltningsåtaganden som avses i artikel 65 i denna förordning, för stöd enligt artikel 67 i denna förordning, för icke-produktiva investeringar som avses i artikel 68 i denna förordning,
  och som är kopplade till återbeskogning och de särskilda miljö- och klimatrelaterade mål som avses i artikel 6.1 d, e och f, för insatser som avses i artikel 69.2 a,
  för stöd till det europeiska innovationspartnerskapet enligt artikel 71 i denna förordning och för Leader som kallas lokalt ledd utveckling i artikel 25 i förordning (EU)
  [förordningen om gemensamma bestämmelser], för insatser enligt artikel 72, för insatser som stöds via finansieringsinstrument, för åtgärder enligt artikel 72a och för avfolkade regioner
  ,

90

och som är kopplade till återbeskogning och de särskilda miljö- och klimatrelaterade mål som avses i artikel 6.1 d, e och f, för insatser som avses i artikel 69.2 a,

[förordningen om gemensamma bestämmelser], för insatser enligt artikel 72, för insatser som stöds via finansieringsinstrument, för åtgärder enligt artikel 72a och för avfolkade regioner

Ändring 542

Ändring 542

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 3 – led b

Artikel 85 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | 100 % för insatser som erhåller finansiering genom medel som överförs till Ejflu
  enligt artiklarna 15 och
  90 i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

100 % för insatser som erhåller finansiering genom medel som överförs till Ejflu
  enligt artiklarna 15 och
  90 i denna förordning.

enligt artiklarna 15 och

| (b) | 100 % för insatser som erhåller finansiering genom medel som överförs till Ejflu
  i enlighet med artikel
   90 i denna förordning
  , när dessa insatser är inriktade på de särskilda miljö- och klimatrelaterade mål som avses i artikel 6.1 d, e och f
  . |
| --- | --- |

(b)

100 % för insatser som erhåller finansiering genom medel som överförs till Ejflu
  i enlighet med artikel
   90 i denna förordning
  , när dessa insatser är inriktade på de särskilda miljö- och klimatrelaterade mål som avses i artikel 6.1 d, e och f
  .

i enlighet med artikel

, när dessa insatser är inriktade på de särskilda miljö- och klimatrelaterade mål som avses i artikel 6.1 d, e och f

Ändring 1134

Ändring 1134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 86

Artikel 86

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 86 | Artikel 86 |
| Lägsta och högsta nivå på finansiella anslag | Lägsta och högsta nivå på finansiella anslag |
| 1.   Minst 5 % av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga IX ska reserveras för Leader som kallas lokalt ledd utveckling i artikel 25 i förordning (EU) [CPR]. | 1.   Minst 5 % av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga IX ska reserveras för Leader som kallas lokalt ledd utveckling i artikel 25 i förordning (EU) [CPR]. |
| 2.   Minst
  30 %
  av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga IX ska reserveras för interventioner för särskilda miljö- och klimatmål i artikel 6.1 d, e 
  och
  f i denna förordning
  , utom för interventioner enligt artikel 66
  . | 2.   Minst
  35 %
  av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga IX ska reserveras för
  alla typer av
  interventioner för särskilda miljö- och klimatmål i artikel 6.1 d, e, f
  och i
  i denna förordning. |
| | Högst 40 % av de betalningar som beviljats i enlighet med artikel 66 får beaktas vid beräkningen av det totala Ejflu-bidrag som avses i första stycket. |
| Första stycket ska inte tillämpas på de yttersta randområdena. | Första stycket ska inte tillämpas på de yttersta randområdena. |
| | 2a.
     
  Minst 30 % av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga IX ska reserveras för interventioner enligt artiklarna 68, 70, 71 och 72 för särskilda mål som syftar till att främja utvecklingen av en smart, motståndskraftig och diversifierad jordbrukssektor i enlighet med artikel 6.1 a, b och c i denna förordning. |
| 3.   Högst 4 % av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken i bilaga IX får användas för att finansiera åtgärder för tekniskt bistånd på medlemsstaternas initiativ som avses i artikel 112. | 3.   Högst 4 % av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken i bilaga IX får användas för att finansiera åtgärder för tekniskt bistånd på medlemsstaternas initiativ som avses i artikel 112. |
| Ejflu-bidraget får ökas till 6 % för strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken om unionens totala stöd för landsbygdsutveckling är högst 90 miljoner euro. | Ejflu-bidraget får ökas till 6 % för strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken om unionens totala stöd för landsbygdsutveckling är högst 90 miljoner euro. |
| Tekniskt bistånd ska ersättas som schablonfinansiering enligt artikel 125.1 e i förordning (EU/Euratom .../...[new Financial Regulation] inom ramen för mellanliggande betalningar enligt artikel 30 i förordning (EU) [HZR]. Detta schablonbelopp ska utgöra den procentsats i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken för tekniskt bistånd av de totala deklarerade utgifterna. | Tekniskt bistånd ska ersättas som schablonfinansiering enligt artikel 125.1 e i förordning (EU/Euratom .../...[new Financial Regulation] inom ramen för mellanliggande betalningar enligt artikel 30 i förordning (EU) [HZR]. Detta schablonbelopp ska utgöra den procentsats i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken för tekniskt bistånd av de totala deklarerade utgifterna. |
| 4.   
  För varje medlemsstat
  ska
  det minimibelopp
  i bilaga X
  reserveras för bidrag till det särskilda mål att locka
  unga jordbrukare
  och underlätta affärsutvecklingen som anges i
  artikel
  6.1 g
  .
  På grundval av en analys av situationen med avseende på starka och svaga sidor samt möjligheter och hot (swot-analys) samt en förteckning över vilka behov som måste tillgodoses ska beloppet användas för följande interventionstyper: | 4.   
  Medlemsstaterna
  ska
  reservera åtminstone beloppen
  i bilaga X
  för det kompletterande inkomststödet för
  unga jordbrukare
  enligt
  artikel
  27
  . |
| a) | Kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare i artikel 27. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 86

Artikel 86

Lägsta och högsta nivå på finansiella anslag

Lägsta och högsta nivå på finansiella anslag

1.   Minst 5 % av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga IX ska reserveras för Leader som kallas lokalt ledd utveckling i artikel 25 i förordning (EU) [CPR].

1.   Minst 5 % av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga IX ska reserveras för Leader som kallas lokalt ledd utveckling i artikel 25 i förordning (EU) [CPR].

2.   Minst
  30 %
  av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga IX ska reserveras för interventioner för särskilda miljö- och klimatmål i artikel 6.1 d, e 
  och
  f i denna förordning
  , utom för interventioner enligt artikel 66
  .

2.   Minst
  35 %
  av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga IX ska reserveras för
  alla typer av
  interventioner för särskilda miljö- och klimatmål i artikel 6.1 d, e, f
  och i
  i denna förordning.

Högst 40 % av de betalningar som beviljats i enlighet med artikel 66 får beaktas vid beräkningen av det totala Ejflu-bidrag som avses i första stycket.

Högst 40 % av de betalningar som beviljats i enlighet med artikel 66 får beaktas vid beräkningen av det totala Ejflu-bidrag som avses i första stycket.

Första stycket ska inte tillämpas på de yttersta randområdena.

Första stycket ska inte tillämpas på de yttersta randområdena.

2a.
     
  Minst 30 % av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt bilaga IX ska reserveras för interventioner enligt artiklarna 68, 70, 71 och 72 för särskilda mål som syftar till att främja utvecklingen av en smart, motståndskraftig och diversifierad jordbrukssektor i enlighet med artikel 6.1 a, b och c i denna förordning.

3.   Högst 4 % av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken i bilaga IX får användas för att finansiera åtgärder för tekniskt bistånd på medlemsstaternas initiativ som avses i artikel 112.

3.   Högst 4 % av Ejflu:s totala bidrag till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken i bilaga IX får användas för att finansiera åtgärder för tekniskt bistånd på medlemsstaternas initiativ som avses i artikel 112.

Ejflu-bidraget får ökas till 6 % för strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken om unionens totala stöd för landsbygdsutveckling är högst 90 miljoner euro.

Ejflu-bidraget får ökas till 6 % för strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken om unionens totala stöd för landsbygdsutveckling är högst 90 miljoner euro.

Tekniskt bistånd ska ersättas som schablonfinansiering enligt artikel 125.1 e i förordning (EU/Euratom .../...[new Financial Regulation] inom ramen för mellanliggande betalningar enligt artikel 30 i förordning (EU) [HZR]. Detta schablonbelopp ska utgöra den procentsats i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken för tekniskt bistånd av de totala deklarerade utgifterna.

Tekniskt bistånd ska ersättas som schablonfinansiering enligt artikel 125.1 e i förordning (EU/Euratom .../...[new Financial Regulation] inom ramen för mellanliggande betalningar enligt artikel 30 i förordning (EU) [HZR]. Detta schablonbelopp ska utgöra den procentsats i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken för tekniskt bistånd av de totala deklarerade utgifterna.

4.   
  För varje medlemsstat
  ska
  det minimibelopp
  i bilaga X
  reserveras för bidrag till det särskilda mål att locka
  unga jordbrukare
  och underlätta affärsutvecklingen som anges i
  artikel
  6.1 g
  .
  På grundval av en analys av situationen med avseende på starka och svaga sidor samt möjligheter och hot (swot-analys) samt en förteckning över vilka behov som måste tillgodoses ska beloppet användas för följande interventionstyper:

4.   
  Medlemsstaterna
  ska
  reservera åtminstone beloppen
  i bilaga X
  för det kompletterande inkomststödet för
  unga jordbrukare
  enligt
  artikel
  27
  .

a)

a)

Kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare i artikel 27.

Kompletterande inkomststöd för unga jordbrukare i artikel 27.

| b) | Unga jordbrukares etablering som avses i artikel 69. |
| --- | --- |

b)

b)

Unga jordbrukares etablering som avses i artikel 69.

Unga jordbrukares etablering som avses i artikel 69.

4a.
     
  Medlemsstaterna ska reservera minst 60 % av de belopp som anges i bilaga VII för

| a) | det grundläggande inkomststöd för hållbarhet som avses i avdelning III kapitel II underavsnitt 2, |
| --- | --- |

a)

a)

det grundläggande inkomststöd för hållbarhet som avses i avdelning III kapitel II underavsnitt 2,

det grundläggande inkomststöd för hållbarhet som avses i avdelning III kapitel II underavsnitt 2,

| b) | det omfördelningsstöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitten 3, |
| --- | --- |

b)

b)

det omfördelningsstöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitten 3,

det omfördelningsstöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitten 3,

| c) | interventioner för kopplat inkomststöd enligt avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 1, |
| --- | --- |

c)

c)

interventioner för kopplat inkomststöd enligt avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 1,

interventioner för kopplat inkomststöd enligt avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 1,

| d) | interventionstyper i andra sektorer som avses i avdelning III kapitel III avsnitt 7. |
| --- | --- |

d)

d)

interventionstyper i andra sektorer som avses i avdelning III kapitel III avsnitt 7.

interventionstyper i andra sektorer som avses i avdelning III kapitel III avsnitt 7.

Genom undantag får en medlemsstat, om den utnyttjar möjligheten i artikel 90.1 första stycket a, från det belopp som reserverats enligt första stycket, minska det minimibelopp som den har fastställt enligt första stycket med det förhöjda beloppet.

Genom undantag får en medlemsstat, om den utnyttjar möjligheten i artikel 90.1 första stycket a, från det belopp som reserverats enligt första stycket, minska det minimibelopp som den har fastställt enligt första stycket med det förhöjda beloppet.

4b.
     
  Minst 6 % av de belopp som anges i bilaga VII ska reserveras för stöd till det omfördelningsstöd som avses i artikel 26.

4c.
     
  Minst 30 % av de totala anslag som anges i bilaga VII för perioden 2023–2027 ska reserveras för klimat-, miljö- och djurskyddsprogram i enlighet med artikel 28c.

Medlemsstaterna får reservera olika belopp för varje kalenderår, under eller över den procentsats som medlemsstaten fastställt enligt första meningen, förutsatt att summan av alla årliga belopp motsvarar den procentsatsen.

Medlemsstaterna får reservera olika belopp för varje kalenderår, under eller över den procentsats som medlemsstaten fastställt enligt första meningen, förutsatt att summan av alla årliga belopp motsvarar den procentsatsen.

Genom undantag får en medlemsstat, om den utnyttjar möjligheten i artikel 90.1 första stycket a, från det belopp som reserverats enligt artikel 28, minska det minimibelopp som den har fastställt enligt första stycket med det förhöjda beloppet.

Genom undantag får en medlemsstat, om den utnyttjar möjligheten i artikel 90.1 första stycket a, från det belopp som reserverats enligt artikel 28, minska det minimibelopp som den har fastställt enligt första stycket med det förhöjda beloppet.

5.   De vägledande ekonomiska anslagen för det kopplade inkomststöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 1 ska begränsas till högst 10 % av de belopp i bilaga VII.

5.   De vägledande ekonomiska anslagen för det kopplade inkomststöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 1 ska begränsas till högst 10 % av de belopp i bilaga VII.
  Medlemsstaterna får överföra en del av dem för att öka det högsta anslaget enligt artikel 82.6 om detta anslag är otillräckligt för att finansiera de interventioner som omfattas av avdelning III kapitel III avsnitt 7.

Genom undantag från det första stycket får medlemsstater som enligt artikel 53.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 använt mer än 13 % av sitt årliga nationella tak enligt bilaga II till denna förordning besluta att för kopplat inkomststöd använda mer än 10 % av det belopp som anges i bilaga VII. Motsvarande procentsats får inte överstiga den procentsats som kommissionen har godkänt för frivilligt kopplat stöd för ansökningsår 2018.

Genom undantag från det första stycket får medlemsstater som enligt artikel 53.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 använt mer än 13 % av sitt årliga nationella tak enligt bilaga II till denna förordning besluta att för kopplat inkomststöd använda mer än 10 % av det belopp som anges i bilaga VII. Motsvarande procentsats får inte överstiga den procentsats som kommissionen har godkänt för frivilligt kopplat stöd för ansökningsår 2018.

Den procentsats som avses i första stycket får höjas med högst 2 % under förutsättning att det belopp som motsvarar den procentsats som överstiger 10 % tilldelas för stöd till produktion av proteingrödor enligt avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 1.

Den procentsats som avses i första stycket får höjas med högst 2 % under förutsättning att det belopp som motsvarar den procentsats som överstiger 10 % tilldelas för stöd till produktion av proteingrödor enligt avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 1.

Det belopp som ingår i den godkända strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som följer av tillämpningen av första och andra stycket ska vara bindande.

Det belopp som ingår i den godkända strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som följer av tillämpningen av första och andra stycket ska vara bindande.

6.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 15 i förordning (EU) [HzR] får det högsta belopp som kan beviljas i en medlemsstat före tillämpningen av artikel 15 i denna förordning enligt avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 1 i denna förordning under ett kalenderår inte överskrida den medlemsstatens de belopp som fastställts i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt punkt
  6
  .

6.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 15 i förordning (EU) [HzR] får det högsta belopp som kan beviljas i en medlemsstat före tillämpningen av artikel 15 i denna förordning enligt avdelning III kapitel II avsnitt 2 underavsnitt 1 i denna förordning under ett kalenderår inte överskrida den medlemsstatens de belopp som fastställts i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken enligt punkt
  5
  .

7.   Medlemsstaterna får besluta att i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken använda en viss andel av Ejflu-anslaget som finansiell hävstång för stöd och vidareutveckling av strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt enligt definitionerna i [Life-förordningen] och finansiera åtgärder för gränsöverskridande rörlighet för personer inom jordbruk och landsbygdsutveckling med inriktning på unga jordbrukare i enlighet med [Erasmusförordningen].

7.   Medlemsstaterna får besluta att i sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken använda en viss andel av Ejflu-anslaget som finansiell hävstång för stöd och vidareutveckling av strategiska integrerade projekt och strategiska naturprojekt enligt definitionerna i [Life-förordningen]
  när jordbrukssamhällen är involverade
  och finansiera åtgärder för gränsöverskridande rörlighet för personer inom jordbruk och landsbygdsutveckling med inriktning på unga jordbrukare i enlighet med [Erasmusförordningen]
  , och på kvinnor på landsbygden
  .

Ändring 1135

Ändring 1135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 87

Artikel 87

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 87 | Artikel 87 |
| Spårning av klimatutgifter | Spårning av klimatutgifter |
| 1.   På grundval av den information som medlemsstaterna lämnar ska kommissionen utvärdera hur politiken har bidragit till klimatförändringsmålen med hjälp av en
  enkel och
  gemensam metod. | 1.   På grundval av den information som medlemsstaterna lämnar ska kommissionen utvärdera hur politiken har bidragit till klimatförändringsmålen med hjälp av en
  internationellt erkänd
  gemensam metod. |
| 2.
     
  Bidraget till utgiftsmålet ska uppskattas genom tillämpning av särskild viktning som differentieras med utgångspunkt i huruvida stödet bidrar väsentligt eller måttligt till klimatförändringsmålen. Viktningen ska vara följande: | |
| a) | 40 % för utgifterna för grundläggande inkomststöd för hållbarhet och kompletterande inkomststöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt II underavsnitt 2 och 3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 87

Artikel 87

Spårning av klimatutgifter

Spårning av klimatutgifter

1.   På grundval av den information som medlemsstaterna lämnar ska kommissionen utvärdera hur politiken har bidragit till klimatförändringsmålen med hjälp av en
  enkel och
  gemensam metod.

1.   På grundval av den information som medlemsstaterna lämnar ska kommissionen utvärdera hur politiken har bidragit till klimatförändringsmålen med hjälp av en
  internationellt erkänd
  gemensam metod.

2.
     
  Bidraget till utgiftsmålet ska uppskattas genom tillämpning av särskild viktning som differentieras med utgångspunkt i huruvida stödet bidrar väsentligt eller måttligt till klimatförändringsmålen. Viktningen ska vara följande:

a)

a)

40 % för utgifterna för grundläggande inkomststöd för hållbarhet och kompletterande inkomststöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt II underavsnitt 2 och 3.

40 % för utgifterna för grundläggande inkomststöd för hållbarhet och kompletterande inkomststöd som avses i avdelning III kapitel II avsnitt II underavsnitt 2 och 3.

| b) | 100 % för utgifter för systemet för klimatet och miljön som avses i avdelning III kapitel II avsnitt II underavsnitt 4. |
| --- | --- |

b)

b)

100 % för utgifter för systemet för klimatet och miljön som avses i avdelning III kapitel II avsnitt II underavsnitt 4.

100 % för utgifter för systemet för klimatet och miljön som avses i avdelning III kapitel II avsnitt II underavsnitt 4.

| c) | 100 % för utgifter för interventioner som avses i artikel 86.2 första stycket. |
| --- | --- |

c)

c)

100 % för utgifter för interventioner som avses i artikel 86.2 första stycket.

100 % för utgifter för interventioner som avses i artikel 86.2 första stycket.

| d) | 40 % för utgifter för naturliga begränsningar eller andra särskilda begränsningar som avses i artikel 66. |
| --- | --- |

d)

d)

40 % för utgifter för naturliga begränsningar eller andra särskilda begränsningar som avses i artikel 66.

40 % för utgifter för naturliga begränsningar eller andra särskilda begränsningar som avses i artikel 66.

2a.
     
  Kommissionen ska utveckla en vetenskapligt baserad och internationellt erkänd gemensam metod för en mer exakt spårning av utgifterna för klimat- och miljömål, inbegripet biologisk mångfald, och utvärdera hur mycket olika typer av interventioner bidragit som en del av den halvtidsöversyn som avses i artikel 139a.

Ändring 1175

Ändring 1175

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 88 – punkt 1a (ny)

Artikel 88 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  De planerade enhetsbelopp som avses i punkt 1 ska vara enhetliga eller genomsnittliga i enlighet med vad medlemsstaterna fastställer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  De planerade enhetsbelopp som avses i punkt 1 ska vara enhetliga eller genomsnittliga i enlighet med vad medlemsstaterna fastställer.

Ändring 554

Ändring 554

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 89 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 89 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Variationens procentsats är den procentsats med vilken det genomförda genomsnittliga eller enhetliga enhetsbeloppet får överstiga det planerade genomsnittliga eller enhetliga enhetsbelopp som avses i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | Variationens procentsats är den procentsats med vilken det genomförda genomsnittliga eller enhetliga
  vägledande
  enhetsbeloppet får överstiga det planerade genomsnittliga eller enhetliga
  vägledande
  enhetsbelopp som avses i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Variationens procentsats är den procentsats med vilken det genomförda genomsnittliga eller enhetliga enhetsbeloppet får överstiga det planerade genomsnittliga eller enhetliga enhetsbelopp som avses i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Variationens procentsats är den procentsats med vilken det genomförda genomsnittliga eller enhetliga
  vägledande
  enhetsbeloppet får överstiga det planerade genomsnittliga eller enhetliga
  vägledande
  enhetsbelopp som avses i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

vägledande

vägledande

Ändring 555

Ändring 555

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 89 – punkt 1 – stycke 3

Artikel 89 – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För varje intervention i form av
  direkdirektstöd
  ska det genomförda genomsnittliga eller enhetliga enhetsbeloppet aldrig vara lägre än det planerade enhetsbeloppet, utom om den genomförda outputen överstiger den planerade outputen som fastställts i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | För varje intervention i form av
  direktstöd
  ska det genomförda genomsnittliga eller enhetliga
  vägledande
  enhetsbeloppet aldrig vara lägre än det planerade
  vägledande
  enhetsbeloppet, utom om den genomförda outputen överstiger den planerade outputen som fastställts i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För varje intervention i form av
  direkdirektstöd
  ska det genomförda genomsnittliga eller enhetliga enhetsbeloppet aldrig vara lägre än det planerade enhetsbeloppet, utom om den genomförda outputen överstiger den planerade outputen som fastställts i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

direkdirektstöd

För varje intervention i form av
  direktstöd
  ska det genomförda genomsnittliga eller enhetliga
  vägledande
  enhetsbeloppet aldrig vara lägre än det planerade
  vägledande
  enhetsbeloppet, utom om den genomförda outputen överstiger den planerade outputen som fastställts i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

direktstöd

vägledande

vägledande

Ändring 556

Ändring 556

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 89 – punkt 1 – stycke 4

Artikel 89 – punkt 1 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om olika enhetsbelopp har fastställts inom en intervention ska detta stycke gälla för varje enhetligt eller genomsnittligt enhetsbelopp i den interventionen. | Om olika
  vägledande
  enhetsbelopp har fastställts inom en intervention ska detta stycke gälla för varje enhetligt eller genomsnittligt
  vägledande
  enhetsbelopp i den interventionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om olika enhetsbelopp har fastställts inom en intervention ska detta stycke gälla för varje enhetligt eller genomsnittligt enhetsbelopp i den interventionen.

Om olika
  vägledande
  enhetsbelopp har fastställts inom en intervention ska detta stycke gälla för varje enhetligt eller genomsnittligt
  vägledande
  enhetsbelopp i den interventionen.

vägledande

vägledande

Ändring 557

Ändring 557

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 89 – punkt 2a (ny)

Artikel 89 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna får omfördela belopp inom interventionstyper. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna får omfördela belopp inom interventionstyper.

Ändring 1136

Ändring 1136

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 90

Artikel 90

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 90 | Artikel 90 |
| Flexibilitet mellan anslag för direktstöd och Ejflu-anslag | Flexibilitet mellan anslag för direktstöd och Ejflu-anslag |
| 1.   Som en del av sitt förslag till strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 106.1 får medlemsstaterna besluta att överföra | 1.   Som en del av sitt förslag till strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 106.1 får medlemsstaterna besluta att överföra |
| a) | högst
  15 %
  av medlemsstatens anslag för direktstöd som anges i bilaga IV, efter avdrag för de anslag för bomull som anges i bilaga VI för kalenderåren
  2021
  –2026
  av
  medlemsstatens anslag för Ejflu under räkenskapsåren
  2022
  –2027, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 90

Artikel 90

Flexibilitet mellan anslag för direktstöd och Ejflu-anslag

Flexibilitet mellan anslag för direktstöd och Ejflu-anslag

1.   Som en del av sitt förslag till strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 106.1 får medlemsstaterna besluta att överföra

1.   Som en del av sitt förslag till strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 106.1 får medlemsstaterna besluta att överföra

a)

högst
  15 %
  av medlemsstatens anslag för direktstöd som anges i bilaga IV, efter avdrag för de anslag för bomull som anges i bilaga VI för kalenderåren
  2021
  –2026
  av
  medlemsstatens anslag för Ejflu under räkenskapsåren
  2022
  –2027, eller

15 %

2021

av

2022

| a) | högst
  12 %
  av medlemsstatens
  totala
  anslag för direktstöd som anges i bilaga IV, efter avdrag för de anslag för bomull som anges i bilaga VI för kalenderåren
  2023
  –2026
  och överförs till
  medlemsstatens anslag för Ejflu under räkenskapsåren
  2024
  –2027,
  förutsatt att medlemsstaterna använder motsvarande höjning för de jordbruksmiljöinterventioner som anges i artikel 65 och vars stödmottagare är jordbrukare,
  eller |
| --- | --- |

a)

högst
  12 %
  av medlemsstatens
  totala
  anslag för direktstöd som anges i bilaga IV, efter avdrag för de anslag för bomull som anges i bilaga VI för kalenderåren
  2023
  –2026
  och överförs till
  medlemsstatens anslag för Ejflu under räkenskapsåren
  2024
  –2027,
  förutsatt att medlemsstaterna använder motsvarande höjning för de jordbruksmiljöinterventioner som anges i artikel 65 och vars stödmottagare är jordbrukare,
  eller

12 %

totala

2023

och överförs till

2024

förutsatt att medlemsstaterna använder motsvarande höjning för de jordbruksmiljöinterventioner som anges i artikel 65 och vars stödmottagare är jordbrukare,

| b) | högst
  15 %
  av medlemsstatens anslag för Ejflu under räkenskapsåren
  2022
  –2027 till medlemsstatens anslag för direkstöd i bilaga IV för kalenderåren
  2021
  –2026. |
| --- | --- |

b)

högst
  15 %
  av medlemsstatens anslag för Ejflu under räkenskapsåren
  2022
  –2027 till medlemsstatens anslag för direkstöd i bilaga IV för kalenderåren
  2021
  –2026.

15 %

2022

2021

| b) | högst
  5 %
  av medlemsstatens anslag för Ejflu under räkenskapsåren
  2024
  –2027 till medlemsstatens anslag för direkstöd i bilaga IV för kalenderåren
  2023
  –2026
  , förutsatt att motsvarande höjning fördelas till insatser som omfattas av artikel 28
  . |
| --- | --- |

b)

högst
  5 %
  av medlemsstatens anslag för Ejflu under räkenskapsåren
  2024
  –2027 till medlemsstatens anslag för direkstöd i bilaga IV för kalenderåren
  2023
  –2026
  , förutsatt att motsvarande höjning fördelas till insatser som omfattas av artikel 28
  .

5 %

2024

2023

, förutsatt att motsvarande höjning fördelas till insatser som omfattas av artikel 28

Procentsatsen för överföring från medlemsstatens
  anslag för direktstöd
  till dess anslag för Ejflu som avses i första stycket kan höjas med

Procentsatsen för överföring från medlemsstatens

till dess anslag för Ejflu som avses i första stycket kan höjas med

Genom undantag från led b i första stycket får medlemsstater vars nationella genomsnittliga belopp per hektar är lägre än unionsgenomsnittet överföra upp till 12 % av Ejflu-anslagen
  till
  sina
  anslag för direktstöd
  . Överföringen får dock inte överstiga det belopp som krävs för att deras nationella genomsnittsbelopp per hektar ska överensstämma med unionsgenomsnittet. Det ska i sin helhet anslås till de interventioner som avses i artikel 28.

Genom undantag från led b i första stycket får medlemsstater vars nationella genomsnittliga belopp per hektar är lägre än unionsgenomsnittet överföra upp till 12 % av Ejflu-anslagen

sina

. Överföringen får dock inte överstiga det belopp som krävs för att deras nationella genomsnittsbelopp per hektar ska överensstämma med unionsgenomsnittet. Det ska i sin helhet anslås till de interventioner som avses i artikel 28.

| a) | upp till 15 procentenheter förutsatt att medlemsstaterna använder motsvarande höjning av Ejflu-finansierade interventioner för särskilda miljö- och klimatmål som avses i artikel 6.1 d, e och f, |
| --- | --- |

a)

a)

upp till 15 procentenheter förutsatt att medlemsstaterna använder motsvarande höjning av Ejflu-finansierade interventioner för särskilda miljö- och klimatmål som avses i artikel 6.1 d, e och f,

upp till 15 procentenheter förutsatt att medlemsstaterna använder motsvarande höjning av Ejflu-finansierade interventioner för särskilda miljö- och klimatmål som avses i artikel 6.1 d, e och f,

| b) | upp till 2 procentenheter förutsatt att medlemsstaterna använder motsvarande höjning enligt artikel 86.4 b. |
| --- | --- |

b)

b)

upp till 2 procentenheter förutsatt att medlemsstaterna använder motsvarande höjning enligt artikel 86.4 b.

upp till 2 procentenheter förutsatt att medlemsstaterna använder motsvarande höjning enligt artikel 86.4 b.

De anslag för direktstöd som överförs i enlighet med led a i första stycket får dras av från andelen av bidraget enligt antingen artikel 86.4 a eller 86.4 c eller en kombination av båda.

De anslag för direktstöd som överförs i enlighet med led a i första stycket får dras av från andelen av bidraget enligt antingen artikel 86.4 a eller 86.4 c eller en kombination av båda.

2.   De beslut som avses i punkt 1 ska fastställa den procentsats som avses i det första stycket och som får skilja sig åt under olika kalenderår.

2.   De beslut som avses i punkt 1 ska fastställa den procentsats som avses i det första stycket och som får skilja sig åt under olika kalenderår.

3.   Medlemsstaterna får
  2023
  se över sina beslut som avses i punkt 1 som en del av en begäran om ändring av sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 107.

3.   Medlemsstaterna får
  2024
  se över sina beslut som avses i punkt 1 som en del av en begäran om ändring av sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 107.

Medlemsstaterna ska meddela kommissionen sina beslut som avses i punkt 1 tillsammans med sitt beslut om tillämpningen av artiklarna 15 och 26 senast den 31 december 2021.

Medlemsstaterna ska meddela kommissionen sina beslut som avses i punkt 1 tillsammans med sitt beslut om tillämpningen av artiklarna 15 och 26 senast den 31 december 2021.

Ändring 562

Ändring 562

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 91 – stycke 1

Artikel 91 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska upprätta strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  enligt
  denna förordning för att genomföra
  unionens stöd
  som finansieras ur EGFJ och Ejflu för
  uppfyllelse av
  de särskilda mål i artikel 6. | Medlemsstaterna ska
  , i tillämpliga fall tillsammans med regionerna,
  upprätta strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  i enlighet med
  denna förordning för att genomföra
  det unionsstöd
  som finansieras ur EGFJ och Ejflu för
  att uppnå
  de särskilda mål
  som anges
  i artikel 6.
  1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska upprätta strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  enligt
  denna förordning för att genomföra
  unionens stöd
  som finansieras ur EGFJ och Ejflu för
  uppfyllelse av
  de särskilda mål i artikel 6.

enligt

unionens stöd

uppfyllelse av

Medlemsstaterna ska
  , i tillämpliga fall tillsammans med regionerna,
  upprätta strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  i enlighet med
  denna förordning för att genomföra
  det unionsstöd
  som finansieras ur EGFJ och Ejflu för
  att uppnå
  de särskilda mål
  som anges
  i artikel 6.
  1.

, i tillämpliga fall tillsammans med regionerna,

i enlighet med

det unionsstöd

att uppnå

som anges

1.

Ändring 563

Ändring 563

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 91 – stycke 2

Artikel 91 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| På grundval av den swot-analys som avses i artikel 103.2 och en behovsbedömning som avses i artikel 96 ska medlemsstaterna i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken inrätta en interventionsstrategi som avses i artikel 97 där kvantitativa mål och delmål ska fastställas för att uppnå de särskilda mål som anges i artikel 6. Målen ska definieras med hjälp av gemensamma resultatindikatorer i bilaga I. | På grundval av den swot-analys som avses i artikel 103.2 och en behovsbedömning som avses i artikel 96 ska medlemsstaterna
  , i tillämpliga fall tillsammans med regionerna,
  i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken inrätta en interventionsstrategi som avses i artikel 97 där kvantitativa mål och delmål ska fastställas för att uppnå de särskilda mål som anges i artikel 6. Målen ska definieras med hjälp av gemensamma resultatindikatorer i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

På grundval av den swot-analys som avses i artikel 103.2 och en behovsbedömning som avses i artikel 96 ska medlemsstaterna i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken inrätta en interventionsstrategi som avses i artikel 97 där kvantitativa mål och delmål ska fastställas för att uppnå de särskilda mål som anges i artikel 6. Målen ska definieras med hjälp av gemensamma resultatindikatorer i bilaga I.

På grundval av den swot-analys som avses i artikel 103.2 och en behovsbedömning som avses i artikel 96 ska medlemsstaterna
  , i tillämpliga fall tillsammans med regionerna,
  i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken inrätta en interventionsstrategi som avses i artikel 97 där kvantitativa mål och delmål ska fastställas för att uppnå de särskilda mål som anges i artikel 6. Målen ska definieras med hjälp av gemensamma resultatindikatorer i bilaga I.

, i tillämpliga fall tillsammans med regionerna,

Ändring 564

Ändring 564

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 91 – stycke 4

Artikel 91 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Varje strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska omfatta perioden från den 1 januari
  2021
  till den 31 december 2027. | Varje strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska omfatta perioden från den 1 januari
  2022
  till den 31 december 2027. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Varje strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska omfatta perioden från den 1 januari
  2021
  till den 31 december 2027.

2021

Varje strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska omfatta perioden från den 1 januari
  2022
  till den 31 december 2027.

2022

Ändring 565

Ändring 565

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 91 – stycke 4a (nytt)

Artikel 91 – stycke 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaternas godkännande och genomförande av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken får inte orsaka några förseningar för mottagarna vad gäller ansökningsperioden för stöd eller leda till förseningar i utbetalningen av stödet till mottagarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaternas godkännande och genomförande av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken får inte orsaka några förseningar för mottagarna vad gäller ansökningsperioden för stöd eller leda till förseningar i utbetalningen av stödet till mottagarna.

Medlemsstaternas godkännande och genomförande av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken får inte orsaka några förseningar för mottagarna vad gäller ansökningsperioden för stöd eller leda till förseningar i utbetalningen av stödet till mottagarna.

Ändring 832cp1

Ändring 832cp1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 92 – rubriken

Artikel 92 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Högre ambition vad gäller miljö- och klimatmål | Högre ambition vad gäller miljö- och klimatmål
  samt mål i fråga om djurens välbefinnande |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Högre ambition vad gäller miljö- och klimatmål

Högre ambition vad gäller miljö- och klimatmål
  samt mål i fråga om djurens välbefinnande

samt mål i fråga om djurens välbefinnande

Ändring 567

Ändring 567

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 92 – punkt 1

Artikel 92 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska
  syfta till
  att genom sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken och särskilt genom
  de inslag
  i den interventionsstrategi som avses i artikel 97.2 a 
  i högre grad bidra till
  att uppnå de särskilda
  miljö- och klimatrelaterade mål
  som anges i artikel 6.1 d, e och f jämfört med
  det övergripande bidrag till
  uppnåendet av
  det mål
  i artikel 110.2 första stycket b i förordning (EU) nr 1306/2013 genom stöd ur EGFJ och Ejflu under perioden 2014–2020. | 1.   Medlemsstaterna ska
  sträva efter
  att genom sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken och särskilt genom
  inslagen
  i den interventionsstrategi som avses i artikel 97.2 a 
  avsätta en totalt sett större andel av budgeten för
  att uppnå de särskilda
  mål avseende miljövänligt jordbruk och klimat
  som anges i artikel 6.1 d, e och f jämfört med
  den totala andel av budgeten som avsatts för
  uppnåendet av
  målet
  i artikel 110.2 första stycket b i förordning (EU) nr 1306/2013 genom stöd ur EGFJ och Ejflu under perioden 2014–2020. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska
  syfta till
  att genom sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken och särskilt genom
  de inslag
  i den interventionsstrategi som avses i artikel 97.2 a 
  i högre grad bidra till
  att uppnå de särskilda
  miljö- och klimatrelaterade mål
  som anges i artikel 6.1 d, e och f jämfört med
  det övergripande bidrag till
  uppnåendet av
  det mål
  i artikel 110.2 första stycket b i förordning (EU) nr 1306/2013 genom stöd ur EGFJ och Ejflu under perioden 2014–2020.

1.   Medlemsstaterna ska
  sträva efter
  att genom sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken och särskilt genom
  inslagen
  i den interventionsstrategi som avses i artikel 97.2 a 
  avsätta en totalt sett större andel av budgeten för
  att uppnå de särskilda
  mål avseende miljövänligt jordbruk och klimat
  som anges i artikel 6.1 d, e och f jämfört med
  den totala andel av budgeten som avsatts för
  uppnåendet av
  målet
  i artikel 110.2 första stycket b i förordning (EU) nr 1306/2013 genom stöd ur EGFJ och Ejflu under perioden 2014–2020.

Ändring 832cp4

Ändring 832cp4

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 92 – punkt 2

Artikel 92 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  förklara
  på grundval av
  tillgänglig information
  hur de avser att uppnå det större övergripande bidrag som anges i punkt 1. Den förklaringen ska baseras på relevant information, såsom uppgifter som avses i artikel 95.1 a–f och artikel 95.2 b. | 2.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken, på grundval av
  den senaste och mest tillförlitliga informationen, förklara vilka miljö- och klimateffekter de eftersträvar för perioden 2021–2027 och
  hur de avser att uppnå det större övergripande bidrag som anges i punkt 1
  , inbegripet hur de tänker säkerställa att de mål som fastställs på grundval av effektindikatorerna i bilaga I kommer att leda till förbättringar av den nuvarande situationen
  . Den förklaringen ska baseras på relevant information, såsom uppgifter som avses i artikel 95.1 a–f och artikel 95.2
  a och
  b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  förklara
  på grundval av
  tillgänglig information
  hur de avser att uppnå det större övergripande bidrag som anges i punkt 1. Den förklaringen ska baseras på relevant information, såsom uppgifter som avses i artikel 95.1 a–f och artikel 95.2 b.

2.   Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken, på grundval av
  den senaste och mest tillförlitliga informationen, förklara vilka miljö- och klimateffekter de eftersträvar för perioden 2021–2027 och
  hur de avser att uppnå det större övergripande bidrag som anges i punkt 1
  , inbegripet hur de tänker säkerställa att de mål som fastställs på grundval av effektindikatorerna i bilaga I kommer att leda till förbättringar av den nuvarande situationen
  . Den förklaringen ska baseras på relevant information, såsom uppgifter som avses i artikel 95.1 a–f och artikel 95.2
  a och
  b.

Ändring 1177

Ändring 1177

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 92a (ny)

Artikel 92a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 92a




  Förebyggande åtgärder för riskhantering




  Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken, på grundval av tillgänglig information och swot-analys, förklara hur de avser att tillhandahålla tillräckliga och relevanta riskhanteringslösningar för att hjälpa jordbrukare att hantera klimatmässiga, sanitära och ekonomiska faror. De riskhanteringslösningar som avses i denna artikel kan inbegripa riskhanteringsverktyg som förtecknas i artikel 70 eller andra befintliga nationella lösningar för riskhantering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 92a

Förebyggande åtgärder för riskhantering

Medlemsstaterna ska i sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken, på grundval av tillgänglig information och swot-analys, förklara hur de avser att tillhandahålla tillräckliga och relevanta riskhanteringslösningar för att hjälpa jordbrukare att hantera klimatmässiga, sanitära och ekonomiska faror. De riskhanteringslösningar som avses i denna artikel kan inbegripa riskhanteringsverktyg som förtecknas i artikel 70 eller andra befintliga nationella lösningar för riskhantering.

Ändring 569

Ändring 569

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 93 – stycke 1

Artikel 93 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Varje medlemsstat ska upprätta en enda strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken för hela
  landets
  territorium. | Varje medlemsstat ska
  , i tillämpliga fall tillsammans med regionerna,
  upprätta en enda strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken för hela
  sitt
  territorium. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Varje medlemsstat ska upprätta en enda strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken för hela
  landets
  territorium.

landets

Varje medlemsstat ska
  , i tillämpliga fall tillsammans med regionerna,
  upprätta en enda strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken för hela
  sitt
  territorium.

, i tillämpliga fall tillsammans med regionerna,

sitt

Ändring 570

Ändring 570

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 93 – stycke 2

Artikel 93 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I de fall då delar av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken inrättas på regional nivå ska medlemsstaten säkerställa samstämmighet och konsekvens med den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken på nationell nivå. | I de fall då delar av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken inrättas
  och/eller genomförs
  på regional nivå
  via regionala interventionsprogram
  ska medlemsstaten säkerställa samstämmighet och konsekvens med den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken på nationell nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I de fall då delar av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken inrättas på regional nivå ska medlemsstaten säkerställa samstämmighet och konsekvens med den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken på nationell nivå.

I de fall då delar av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken inrättas
  och/eller genomförs
  på regional nivå
  via regionala interventionsprogram
  ska medlemsstaten säkerställa samstämmighet och konsekvens med den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken på nationell nivå.

och/eller genomförs

via regionala interventionsprogram

Ändringar 571 och 734cp2

Ändringar 571 och 734cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 94 – punkt 2

Artikel 94 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Det organ i medlemsstaten som ansvarar för att utarbeta den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska se till att behöriga myndigheter för miljö och klimat medverkar i utformningen av planens miljö- och klimatrelaterade aspekter. | 2.   Det organ i medlemsstaten som ansvarar för att utarbeta den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska se till att behöriga
  offentliga
  myndigheter för miljö och klimat medverkar
  fullt ut
  i utformningen av planens miljö- och klimatrelaterade aspekter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Det organ i medlemsstaten som ansvarar för att utarbeta den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska se till att behöriga myndigheter för miljö och klimat medverkar i utformningen av planens miljö- och klimatrelaterade aspekter.

2.   Det organ i medlemsstaten som ansvarar för att utarbeta den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska se till att behöriga
  offentliga
  myndigheter för miljö och klimat medverkar
  fullt ut
  i utformningen av planens miljö- och klimatrelaterade aspekter.

Ändringar 572 och 734cp3

Ändringar 572 och 734cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 94 – punkt 3 – stycke 1 – inledningen

Artikel 94 – punkt 3 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Varje medlemsstat ska organisera ett partnerskap med behöriga regionala och lokala myndigheter. Åtminstone följande parter ska ingå: | Varje medlemsstat ska organisera ett partnerskap med behöriga regionala och lokala myndigheter
  samt andra parter
  . Åtminstone följande parter ska ingå: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Varje medlemsstat ska organisera ett partnerskap med behöriga regionala och lokala myndigheter. Åtminstone följande parter ska ingå:

Varje medlemsstat ska organisera ett partnerskap med behöriga regionala och lokala myndigheter
  samt andra parter
  . Åtminstone följande parter ska ingå:

samt andra parter

Ändringar 573 och 734cp5

Ändringar 573 och 734cp5

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 94 – punkt 3 – stycke 1 – led b

Artikel 94 – punkt 3 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Näringslivets och arbetsmarknadens parter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Näringslivets och arbetsmarknadens parter.

| (b) | Näringslivets och arbetsmarknadens parter
  , i synnerhet företrädare för jordbrukssektorn, inbegripet lokala aktionsgrupper inom Leader-program
  . |
| --- | --- |

(b)

Näringslivets och arbetsmarknadens parter
  , i synnerhet företrädare för jordbrukssektorn, inbegripet lokala aktionsgrupper inom Leader-program
  .

, i synnerhet företrädare för jordbrukssektorn, inbegripet lokala aktionsgrupper inom Leader-program

Ändringar 574 och734cp6

Ändringar 574 och734cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 94 – punkt 3 – stycke 1 – led c

Artikel 94 – punkt 3 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Relevanta organ som företräder civilsamhället och, i tillämpliga fall, organ som främjar social inkludering, grundläggande rättigheter, jämställdhet och icke-diskriminering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Relevanta organ som företräder civilsamhället och, i tillämpliga fall, organ som främjar social inkludering, grundläggande rättigheter, jämställdhet och icke-diskriminering.

| (c) | Relevanta organ som företräder civilsamhället och
  som har anknytning till alla mål som fastställs i artiklarna 5 och 6.1 och
  , i tillämpliga fall, organ som främjar social inkludering, grundläggande rättigheter, jämställdhet och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

(c)

Relevanta organ som företräder civilsamhället och
  som har anknytning till alla mål som fastställs i artiklarna 5 och 6.1 och
  , i tillämpliga fall, organ som främjar social inkludering, grundläggande rättigheter, jämställdhet och icke-diskriminering.

som har anknytning till alla mål som fastställs i artiklarna 5 och 6.1 och

Ändringar 575 och 734cp7

Ändringar 575 och 734cp7

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 94 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 94 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaten ska göra parterna delaktiga i förberedelserna inför de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | Medlemsstaten ska göra parterna
  helt
  delaktiga i förberedelserna inför de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaten ska göra parterna delaktiga i förberedelserna inför de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Medlemsstaten ska göra parterna
  helt
  delaktiga i förberedelserna inför de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

helt

Ändringar 576 och 734cp9

Ändringar 576 och 734cp9

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 94 – punkt 4

Artikel 94 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna och kommissionen ska samarbeta för att säkerställa en effektiv samordning av genomförandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken med hänsyn till principerna för proportionalitet
  och
  delad förvaltning. | 4.   Medlemsstaterna och kommissionen ska samarbeta för att säkerställa en effektiv samordning av genomförandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken med hänsyn till principerna för proportionalitet, delad förvaltning
  och en korrekt fungerande inre marknad
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Medlemsstaterna och kommissionen ska samarbeta för att säkerställa en effektiv samordning av genomförandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken med hänsyn till principerna för proportionalitet
  och
  delad förvaltning.

4.   Medlemsstaterna och kommissionen ska samarbeta för att säkerställa en effektiv samordning av genomförandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken med hänsyn till principerna för proportionalitet, delad förvaltning
  och en korrekt fungerande inre marknad
  .

Ändringar 577, 970 och 1312cp7

Ändringar 577, 970 och 1312cp7

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 94 – punkt 4a (ny)

Artikel 94 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta en delegerad akt i enlighet med artikel 138 för att upprätta en uppförandekod till stöd för medlemsstaterna vid organiseringen av det partnerskap som avses i punkt 3. Uppförandekoden ska beskriva den ram inom vilken medlemsstaterna, i enlighet med sin nationella lagstiftning och sina regionala befogenheter, ska fullfölja genomförandet av partnerskapsprincipen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta en delegerad akt i enlighet med artikel 138 för att upprätta en uppförandekod till stöd för medlemsstaterna vid organiseringen av det partnerskap som avses i punkt 3. Uppförandekoden ska beskriva den ram inom vilken medlemsstaterna, i enlighet med sin nationella lagstiftning och sina regionala befogenheter, ska fullfölja genomförandet av partnerskapsprincipen.

Ändring 578

Ändring 578

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 95 – punkt 1 – led e

Artikel 95 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Plan för mål och finansiella planer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Plan för mål och finansiella planer.

| (e) | Plan för mål och finansiella planer
  , i förekommande fall inbegripet de för de regionala interventionsprogrammen
  . |
| --- | --- |

(e)

Plan för mål och finansiella planer
  , i förekommande fall inbegripet de för de regionala interventionsprogrammen
  .

, i förekommande fall inbegripet de för de regionala interventionsprogrammen

Ändring 579

Ändring 579

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 95 – punkt 2 – led c

Artikel 95 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Bilaga III om samråd med berörda parter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Bilaga III om samråd med berörda parter.

| (c) | Bilaga III om samråd med berörda parter
  och en sammanfattning av de synpunkter som lämnats in av de behöriga regionala och lokala myndigheter och parter som avses i artikel 94.3
  . |
| --- | --- |

(c)

Bilaga III om samråd med berörda parter
  och en sammanfattning av de synpunkter som lämnats in av de behöriga regionala och lokala myndigheter och parter som avses i artikel 94.3
  .

och en sammanfattning av de synpunkter som lämnats in av de behöriga regionala och lokala myndigheter och parter som avses i artikel 94.3

Ändring 580

Ändring 580

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 95 – punkt 2 – led d

Artikel 95 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Bilaga IV om grödspecifikt stöd för bomull. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Bilaga IV om grödspecifikt stöd för bomull.

| (d) | Bilaga IV om grödspecifikt stöd för bomull
  , i tillämpliga fall
  . |
| --- | --- |

(d)

Bilaga IV om grödspecifikt stöd för bomull
  , i tillämpliga fall
  .

, i tillämpliga fall

Ändring 581

Ändring 581

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 95 – punkt 2 – led e

Artikel 95 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Bilaga V om ytterligare nationell finansiering som ges inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Bilaga V om ytterligare nationell finansiering som ges inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (e) | Bilaga V om
  statligt stöd för den strategiska planen som inte är undantaget från tillämpningen av artiklarna 107, 108 och 109 i EUF-fördraget, i enlighet med artikel 131.4 och om
  ytterligare nationell finansiering som ges
  för samtliga utvecklingsinterventioner
  inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(e)

Bilaga V om
  statligt stöd för den strategiska planen som inte är undantaget från tillämpningen av artiklarna 107, 108 och 109 i EUF-fördraget, i enlighet med artikel 131.4 och om
  ytterligare nationell finansiering som ges
  för samtliga utvecklingsinterventioner
  inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

statligt stöd för den strategiska planen som inte är undantaget från tillämpningen av artiklarna 107, 108 och 109 i EUF-fördraget, i enlighet med artikel 131.4 och om

för samtliga utvecklingsinterventioner

Ändring 582

Ändring 582

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 95 – punkt 2 – led ea (nytt)

Artikel 95 – punkt 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | Bilaga VI om de system för klimatet, miljön och djurskyddet som avses i artikel 28. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

Bilaga VI om de system för klimatet, miljön och djurskyddet som avses i artikel 28.

Bilaga VI om de system för klimatet, miljön och djurskyddet som avses i artikel 28.

Ändring 583

Ändring 583

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 95 – punkt 2 – led eb (nytt)

Artikel 95 – punkt 2 – led eb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (eb) | Bilaga VII om de regionala interventionsprogrammen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(eb)

(eb)

Bilaga VII om de regionala interventionsprogrammen.

Bilaga VII om de regionala interventionsprogrammen.

Ändring 584

Ändring 584

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 95 – punkt 2 – led ec (nytt)

Artikel 95 – punkt 2 – led ec (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ec) | Bilaga VIII om de delar av de strategiska planerna som bidrar till att öka konkurrenskraften. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ec)

(ec)

Bilaga VIII om de delar av de strategiska planerna som bidrar till att öka konkurrenskraften.

Bilaga VIII om de delar av de strategiska planerna som bidrar till att öka konkurrenskraften.

Ändring 585

Ändring 585

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 96 – stycke 1 – led b

Artikel 96 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Kartläggning av behoven för varje särskilt mål i artikel 6 på grundval av swot-analysen. Alla behov ska beskrivas, oavsett om de kommer att tas upp i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken eller inte. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Kartläggning av behoven för varje särskilt mål i artikel 6 på grundval av swot-analysen. Alla behov ska beskrivas, oavsett om de kommer att tas upp i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken eller inte.

| (b) | Kartläggning av behoven för varje särskilt mål i artikel 6
  , inbegripet djurskydd,
  på grundval av swot-analysen. Alla behov ska beskrivas, oavsett om de kommer att tas upp i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken eller inte. |
| --- | --- |

(b)

Kartläggning av behoven för varje särskilt mål i artikel 6
  , inbegripet djurskydd,
  på grundval av swot-analysen. Alla behov ska beskrivas, oavsett om de kommer att tas upp i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken eller inte.

, inbegripet djurskydd,

Ändring 586

Ändring 586

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 96 – stycke 1 – led d

Artikel 96 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | I tillämpliga fall, en analys av de särskilda behoven i utsatta geografiska områden, såsom de yttersta randområdena. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

I tillämpliga fall, en analys av de särskilda behoven i utsatta geografiska områden, såsom de yttersta randområdena.

| (d) | I tillämpliga fall, en analys av de särskilda behoven i 
  isolerade eller
  utsatta geografiska områden, såsom de yttersta randområdena
  , bergsregioner och öregioner
  . |
| --- | --- |

(d)

I tillämpliga fall, en analys av de särskilda behoven i 
  isolerade eller
  utsatta geografiska områden, såsom de yttersta randområdena
  , bergsregioner och öregioner
  .

isolerade eller

, bergsregioner och öregioner

Ändring 587

Ändring 587

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 96 – stycke 1 – led e

Artikel 96 – stycke 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Prioritering eller rangordning av behov
  , inklusive en välgrundad motivering till
  gjorda val och i relevanta fall, varför vissa identifierade behov inte beaktas eller beaktas endast delvis i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Prioritering eller rangordning av behov
  , inklusive en välgrundad motivering till
  gjorda val och i relevanta fall, varför vissa identifierade behov inte beaktas eller beaktas endast delvis i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

, inklusive en välgrundad motivering till

| (e) | Prioritering eller rangordning av behov
  i enlighet med
  gjorda val och, i relevanta fall,
  en motivering till
  varför vissa identifierade behov inte beaktas eller beaktas endast delvis i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

(e)

Prioritering eller rangordning av behov
  i enlighet med
  gjorda val och, i relevanta fall,
  en motivering till
  varför vissa identifierade behov inte beaktas eller beaktas endast delvis i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

i enlighet med

en motivering till

Ändring 588

Ändring 588

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 96 – stycke 1 – led ea (nytt)

Artikel 96 – stycke 1 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | En sammanfattning av de områden där grundläggande information saknas eller inte är tillräcklig för att ge en fullständig beskrivning av den aktuella situationen med avseende på de särskilda mål som anges i artikel 6 och för att följa upp dessa mål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

En sammanfattning av de områden där grundläggande information saknas eller inte är tillräcklig för att ge en fullständig beskrivning av den aktuella situationen med avseende på de särskilda mål som anges i artikel 6 och för att följa upp dessa mål.

En sammanfattning av de områden där grundläggande information saknas eller inte är tillräcklig för att ge en fullständig beskrivning av den aktuella situationen med avseende på de särskilda mål som anges i artikel 6 och för att följa upp dessa mål.

Ändring 589

Ändring 589

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 96 – stycke 3

Artikel 96 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska använda de senaste och mest tillförlitliga
  data
  för denna bedömning. | Medlemsstaterna ska använda de senaste och mest tillförlitliga
  uppgifterna
  för denna bedömning
  och ska där så är relevant använda könsuppdelade uppgifter
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska använda de senaste och mest tillförlitliga
  data
  för denna bedömning.

data

Medlemsstaterna ska använda de senaste och mest tillförlitliga
  uppgifterna
  för denna bedömning
  och ska där så är relevant använda könsuppdelade uppgifter
  .

uppgifterna

och ska där så är relevant använda könsuppdelade uppgifter

Ändring 590

Ändring 590

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 97 – punkt 2 – led aa (nytt)

Artikel 97 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | En förklaring av den sociala och ekonomiska utformningen av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, med en beskrivning av komplementariteten mellan och grundförutsättningarna för de olika interventionerna för de särskilda mål för ekonomisk utveckling inom jordbruket och för landsbygdsområden som anges i artikel 6.1 a, b, c, g, h och i. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

En förklaring av den sociala och ekonomiska utformningen av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, med en beskrivning av komplementariteten mellan och grundförutsättningarna för de olika interventionerna för de särskilda mål för ekonomisk utveckling inom jordbruket och för landsbygdsområden som anges i artikel 6.1 a, b, c, g, h och i.

En förklaring av den sociala och ekonomiska utformningen av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, med en beskrivning av komplementariteten mellan och grundförutsättningarna för de olika interventionerna för de särskilda mål för ekonomisk utveckling inom jordbruket och för landsbygdsområden som anges i artikel 6.1 a, b, c, g, h och i.

Ändring 591

Ändring 591

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 97 – punkt 2 – led ba (nytt)

Artikel 97 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | I tillämpliga fall, en översikt över hur man i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken hanterar de behov som uppvisas av jordbrukssystem med högt naturvärde, inklusive aspekter som rör deras socioekonomiska bärkraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

I tillämpliga fall, en översikt över hur man i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken hanterar de behov som uppvisas av jordbrukssystem med högt naturvärde, inklusive aspekter som rör deras socioekonomiska bärkraft.

I tillämpliga fall, en översikt över hur man i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken hanterar de behov som uppvisas av jordbrukssystem med högt naturvärde, inklusive aspekter som rör deras socioekonomiska bärkraft.

Ändring 592

Ändring 592

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 97 – punkt 2 – led c

Artikel 97 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | I förhållande till
  det särskilda
  målet att locka unga jordbrukare och underlätta
  affärsutvecklingen som anges i
  artikel 6.1 g ska en översikt lämnas över interventioner av betydelse för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  och särskilda villkor
  , såsom de som anges i artiklarna 22.4, 27, 69 och 71.7. Medlemsstaterna ska särskilt hänvisa till artikel 86.5 då de lägger fram finansieringsplanen i förhållande till de interventionstyper som avses i artiklarna 27 och 69. Översikten ska även innehålla en redogörelse av samspelet med nationella instrument i syfte att förbättra samstämmigheten mellan EU:s och medlemsstaternas åtgärder på detta område. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

I förhållande till
  det särskilda
  målet att locka unga jordbrukare och underlätta
  affärsutvecklingen som anges i
  artikel 6.1 g ska en översikt lämnas över interventioner av betydelse för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  och särskilda villkor
  , såsom de som anges i artiklarna 22.4, 27, 69 och 71.7. Medlemsstaterna ska särskilt hänvisa till artikel 86.5 då de lägger fram finansieringsplanen i förhållande till de interventionstyper som avses i artiklarna 27 och 69. Översikten ska även innehålla en redogörelse av samspelet med nationella instrument i syfte att förbättra samstämmigheten mellan EU:s och medlemsstaternas åtgärder på detta område.

det särskilda

affärsutvecklingen som anges i

och särskilda villkor

| (c) | I förhållande till målet att locka unga jordbrukare och underlätta
  deras affärsutveckling enligt
  artikel 6.1 g ska en översikt lämnas över interventioner
  och särskilda villkor
  av betydelse för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, såsom de som anges i artiklarna 22.4, 27, 69 och 71.7. Medlemsstaterna ska särskilt hänvisa till artikel 86.5 då de lägger fram finansieringsplanen i förhållande till de interventionstyper som avses i artiklarna 27 och 69. Översikten ska även innehålla en redogörelse av samspelet med nationella instrument i syfte att förbättra samstämmigheten mellan EU:s och medlemsstaternas åtgärder på detta område. |
| --- | --- |

(c)

I förhållande till målet att locka unga jordbrukare och underlätta
  deras affärsutveckling enligt
  artikel 6.1 g ska en översikt lämnas över interventioner
  och särskilda villkor
  av betydelse för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, såsom de som anges i artiklarna 22.4, 27, 69 och 71.7. Medlemsstaterna ska särskilt hänvisa till artikel 86.5 då de lägger fram finansieringsplanen i förhållande till de interventionstyper som avses i artiklarna 27 och 69. Översikten ska även innehålla en redogörelse av samspelet med nationella instrument i syfte att förbättra samstämmigheten mellan EU:s och medlemsstaternas åtgärder på detta område.

deras affärsutveckling enligt

och särskilda villkor

Ändring 593

Ändring 593

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 97 – punkt 2 – led f

Artikel 97 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | En beskrivning av samspelet mellan nationella och regionala interventioner, inklusive fördelningen av ekonomiska bidrag per intervention och per fond. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

En beskrivning av samspelet mellan nationella och regionala interventioner, inklusive fördelningen av ekonomiska bidrag per intervention och per fond.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 594

Ändring 594

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 97 – punkt 2 – led fa (nytt)

Artikel 97 – punkt 2 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | En förklaring av hur den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken avser att bidra till målet om att förbättra djurhälsan och djurskyddet samt minska den antimikrobiella resistensen. Medlemsstaterna ska i synnerhet hänvisa till de interventionstyper som omfattas av artiklarna 28 och 65. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fa)

(fa)

En förklaring av hur den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken avser att bidra till målet om att förbättra djurhälsan och djurskyddet samt minska den antimikrobiella resistensen. Medlemsstaterna ska i synnerhet hänvisa till de interventionstyper som omfattas av artiklarna 28 och 65.

En förklaring av hur den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken avser att bidra till målet om att förbättra djurhälsan och djurskyddet samt minska den antimikrobiella resistensen. Medlemsstaterna ska i synnerhet hänvisa till de interventionstyper som omfattas av artiklarna 28 och 65.

Ändring 1112

Ändring 1112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 97 – punkt 2 – led fb (nytt)

Artikel 97 – punkt 2 – led fb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fb) | En förklaring av hur interventionerna för vart och ett av de särskilda mål som anges i artikel 6.1 bidrar till en förenkling för de slutliga stödmottagarna och minskar den administrativa bördan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fb)

(fb)

En förklaring av hur interventionerna för vart och ett av de särskilda mål som anges i artikel 6.1 bidrar till en förenkling för de slutliga stödmottagarna och minskar den administrativa bördan.

En förklaring av hur interventionerna för vart och ett av de särskilda mål som anges i artikel 6.1 bidrar till en förenkling för de slutliga stödmottagarna och minskar den administrativa bördan.

Ändring 595

Ändring 595

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 98 – rubriken

Artikel 98 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Delar som är gemensamma för flera interventioner | Delar som är gemensamma för flera interventioner
  i strategiska planer |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Delar som är gemensamma för flera interventioner

Delar som är gemensamma för flera interventioner
  i strategiska planer

i strategiska planer

Ändring 1113

Ändring 1113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 98 – stycke 1 – led b – led iia (nytt)

Artikel 98 – stycke 1 – led b – led iia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (iia) | En beskrivning av det totala bidraget till förenkling och minskad regelbörda och administrativ börda för de slutliga stödmottagarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(iia)

(iia)

En beskrivning av det totala bidraget till förenkling och minskad regelbörda och administrativ börda för de slutliga stödmottagarna.

En beskrivning av det totala bidraget till förenkling och minskad regelbörda och administrativ börda för de slutliga stödmottagarna.

Ändring 835

Ändring 835

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 98 – stycke 1 – led ba (nytt)

Artikel 98 – stycke 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | En förklaring till hur den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att stödja ekologiskt jordbruk för att bidra till att matcha produktionen mot den ökade efterfrågan på ekologiska jordbruksprodukter, såsom anges i artikel 13a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

En förklaring till hur den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att stödja ekologiskt jordbruk för att bidra till att matcha produktionen mot den ökade efterfrågan på ekologiska jordbruksprodukter, såsom anges i artikel 13a.

En förklaring till hur den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att stödja ekologiskt jordbruk för att bidra till att matcha produktionen mot den ökade efterfrågan på ekologiska jordbruksprodukter, såsom anges i artikel 13a.

Ändring 596

Ändring 596

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 98 – punkt 1 – led c

Artikel 98 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | En beskrivning av användningen av tekniskt bistånd som avses i artiklarna 83.2, 86.3 och 112 och de nätverk inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 113. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

En beskrivning av användningen av tekniskt bistånd som avses i artiklarna 83.2, 86.3 och 112 och de nätverk inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 113.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 597

Ändring 597

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 99 – punkt 1 – led c

Artikel 99 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Interventionens särskilda utformning eller krav i den som säkerställer att den på ett meningsfullt sätt bidrar till uppnåendet av det/de särskilda målen i artikel 6.1. När det gäller miljö- och klimatinterventioner ska samordning av att villkoren uppfylls visa att olika praxis inte överlappar varandra. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Interventionens särskilda utformning eller krav i den som säkerställer att den på ett meningsfullt sätt bidrar till uppnåendet av det/de särskilda målen i artikel 6.1. När det gäller miljö- och klimatinterventioner ska samordning av att villkoren uppfylls visa att olika praxis inte överlappar varandra.

| (c) | Interventionens särskilda utformning eller krav i den som säkerställer att den på ett meningsfullt sätt bidrar till uppnåendet av det/de
  relevanta
  särskilda målen i artikel 6.1. När det gäller miljö- och klimatinterventioner ska samordning av att villkoren uppfylls visa att olika praxis inte överlappar varandra. |
| --- | --- |

(c)

Interventionens särskilda utformning eller krav i den som säkerställer att den på ett meningsfullt sätt bidrar till uppnåendet av det/de
  relevanta
  särskilda målen i artikel 6.1. När det gäller miljö- och klimatinterventioner ska samordning av att villkoren uppfylls visa att olika praxis inte överlappar varandra.

relevanta

Ändring 598

Ändring 598

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 99 – punkt 1 – led d

Artikel 99 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Villkoren för stödberättigande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Villkoren för stödberättigande.

| (d) | Villkoren för stödberättigande
  i enlighet med denna förordning
  . |
| --- | --- |

(d)

Villkoren för stödberättigande
  i enlighet med denna förordning
  .

i enlighet med denna förordning

Ändring 599

Ändring 599

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 99 – punkt 1 – led h

Artikel 99 – punkt 1 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Den tilldelning av medel för interventionen som följer av tillämpningen av artikel 88. I tillämpliga fall, en uppdelning ska lämnas över de belopp som planerats för bidrag och de belopp som planerats för finansieringsinstrument. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Den tilldelning av medel för interventionen som följer av tillämpningen av artikel 88. I tillämpliga fall, en uppdelning ska lämnas över de belopp som planerats för bidrag och de belopp som planerats för finansieringsinstrument.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 600

Ändring 600

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 99 – punkt 1 – led i

Artikel 99 – punkt 1 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (i) | Angivande om interventionen inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42 FEUF och
  att den
  därför är föremål för en statsstödsgranskning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(i)

Angivande om interventionen inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42 FEUF och
  att den
  därför är föremål för en statsstödsgranskning.

att den

| (i) | Angivande
  av
  om interventionen inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42
  i
  FEUF och därför är föremål för en statsstödsgranskning
  , i enlighet med kommissionens anvisningar i riktlinjerna för statligt stöd
  . |
| --- | --- |

(i)

Angivande
  av
  om interventionen inte omfattas av tillämpningsområdet för artikel 42
  i
  FEUF och därför är föremål för en statsstödsgranskning
  , i enlighet med kommissionens anvisningar i riktlinjerna för statligt stöd
  .

av

i

, i enlighet med kommissionens anvisningar i riktlinjerna för statligt stöd

Ändring 601

Ändring 601

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 100 – punkt 1

Artikel 100 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Den plan för mål som avses i artikel 95.1 e ska bestå av en sammanfattande tabell som visar de mål som avses i artikel 97.1 a med en uppdelning i årliga delmål. | 1.   Den plan för mål som avses i artikel 95.1 e ska bestå av en sammanfattande tabell som visar de mål som avses i artikel 97.1 a med en uppdelning i årliga
  eller, i tillämpliga fall, fleråriga
  delmål
  , och vid behov delvis uppdelad efter region
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Den plan för mål som avses i artikel 95.1 e ska bestå av en sammanfattande tabell som visar de mål som avses i artikel 97.1 a med en uppdelning i årliga delmål.

1.   Den plan för mål som avses i artikel 95.1 e ska bestå av en sammanfattande tabell som visar de mål som avses i artikel 97.1 a med en uppdelning i årliga
  eller, i tillämpliga fall, fleråriga
  delmål
  , och vid behov delvis uppdelad efter region
  .

Ändring 602

Ändring 602

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 100 – punkt 2 – led e

Artikel 100 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | En uppdelning av de anslag för sektorsspecifika interventionstyper som avses i avdelning III kapitel III
  avsnitt VII
  per intervention och med angivande av den planerade outputen och det genomsnittliga enhetspriset. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

En uppdelning av de anslag för sektorsspecifika interventionstyper som avses i avdelning III kapitel III
  avsnitt VII
  per intervention och med angivande av den planerade outputen och det genomsnittliga enhetspriset.

avsnitt VII

| (e) | En uppdelning av de anslag för sektorsspecifika interventionstyper som avses i avdelning III kapitel III per intervention och med angivande av den planerade outputen och det genomsnittliga enhetspriset. |
| --- | --- |

(e)

En uppdelning av de anslag för sektorsspecifika interventionstyper som avses i avdelning III kapitel III per intervention och med angivande av den planerade outputen och det genomsnittliga enhetspriset.

Ändring 603

Ändring 603

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 100 – punkt 2 – led f

Artikel 100 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | En uppdelning av medlemsstaternas anslag för interventionstyper i form av landsbygdsutveckling efter överföringar till och från direktstöd enligt punkt b, per interventionstyp och per intervention, inbegripet totalsummor för perioden, inbegripet också den tillämpliga Ejflu-bidragsnivån, uppdelade per intervention och per typ av region i tillämpliga fall. Om medel överförs från direktstöd ska interventionen/interventionerna eller en del av en intervention som finansieras med överföringen anges. I denna tabell ska man också specificera planerade output per intervention och genomsnittliga eller enhetliga enhetsbelopp, samt i tillämpliga fall, en uppdelning av de belopp som planerats för bidrag och de belopp som planerats för finansieringsinstrument. Beloppen för tekniskt bistånd ska också specificeras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

En uppdelning av medlemsstaternas anslag för interventionstyper i form av landsbygdsutveckling efter överföringar till och från direktstöd enligt punkt b, per interventionstyp och per intervention, inbegripet totalsummor för perioden, inbegripet också den tillämpliga Ejflu-bidragsnivån, uppdelade per intervention och per typ av region i tillämpliga fall. Om medel överförs från direktstöd ska interventionen/interventionerna eller en del av en intervention som finansieras med överföringen anges. I denna tabell ska man också specificera planerade output per intervention och genomsnittliga eller enhetliga enhetsbelopp, samt i tillämpliga fall, en uppdelning av de belopp som planerats för bidrag och de belopp som planerats för finansieringsinstrument. Beloppen för tekniskt bistånd ska också specificeras.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 604

Ändring 604

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 100 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 100 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De uppgifter som avses i denna artikel ska fastställas per år. | De uppgifter som avses i denna artikel ska
  vid behov
  fastställas per år
  och kan i tillämpliga fall inbegripa regionala tabeller
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De uppgifter som avses i denna artikel ska fastställas per år.

De uppgifter som avses i denna artikel ska
  vid behov
  fastställas per år
  och kan i tillämpliga fall inbegripa regionala tabeller
  .

vid behov

och kan i tillämpliga fall inbegripa regionala tabeller

Ändring 605

Ändring 605

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 100a (ny)

Artikel 100a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 100a |
| | Regionala interventionsprogram |
| | Varje regionalt interventionsprogram ska åtminstone innehålla följande delar: |
| | (a) | En sammanfattning av swot-analysen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 100a

Artikel 100a

Regionala interventionsprogram

Regionala interventionsprogram

Varje regionalt interventionsprogram ska åtminstone innehålla följande delar:

Varje regionalt interventionsprogram ska åtminstone innehålla följande delar:

(a)

(a)

En sammanfattning av swot-analysen.

En sammanfattning av swot-analysen.

| (b) | En sammanfattning av behovsbedömningen. |
| --- | --- |

(b)

(b)

En sammanfattning av behovsbedömningen.

En sammanfattning av behovsbedömningen.

| (c) | En interventionsstrategi. |
| --- | --- |

(c)

(c)

En interventionsstrategi.

En interventionsstrategi.

| (d) | En verksamhetsbeskrivning för de interventioner som förvaltas och genomförs på regional nivå i enlighet med den nationella strategiska planen enligt artikel 99. Mer konkret ska varje intervention som specificeras i strategin i led c i denna artikel innehålla följande delar:










  i) | En beskrivning av interventionen. |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

En verksamhetsbeskrivning för de interventioner som förvaltas och genomförs på regional nivå i enlighet med den nationella strategiska planen enligt artikel 99. Mer konkret ska varje intervention som specificeras i strategin i led c i denna artikel innehålla följande delar:

En verksamhetsbeskrivning för de interventioner som förvaltas och genomförs på regional nivå i enlighet med den nationella strategiska planen enligt artikel 99. Mer konkret ska varje intervention som specificeras i strategin i led c i denna artikel innehålla följande delar:

i)

i)

En beskrivning av interventionen.

En beskrivning av interventionen.

| ii) | Villkoren för stödberättigande. |
| --- | --- |

ii)

ii)

Villkoren för stödberättigande.

Villkoren för stödberättigande.

| iii) | Stödnivån. |
| --- | --- |

iii)

iii)

Stödnivån.

Stödnivån.

| iv) | En beräkning av stödets enhetsbelopp. |
| --- | --- |

iv)

iv)

En beräkning av stödets enhetsbelopp.

En beräkning av stödets enhetsbelopp.

| v) | Finansieringsplanen. |
| --- | --- |

v)

v)

Finansieringsplanen.

Finansieringsplanen.

| vi) | Resultatindikatorer. |
| --- | --- |

vi)

vi)

Resultatindikatorer.

Resultatindikatorer.

| vii) | Mål. |
| --- | --- |

vii)

vii)

Mål.

Mål.

| viii) | En förklaring av hur målen ska uppnås. |
| --- | --- |

viii)

viii)

En förklaring av hur målen ska uppnås.

En förklaring av hur målen ska uppnås.

| (e) | Den fleråriga finansieringsplanen. |
| --- | --- |

(e)

(e)

Den fleråriga finansieringsplanen.

Den fleråriga finansieringsplanen.

| (f) | En beskrivning av styrnings- och samordningssystemen. |
| --- | --- |

(f)

(f)

En beskrivning av styrnings- och samordningssystemen.

En beskrivning av styrnings- och samordningssystemen.

Ändring 606

Ändring 606

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 102 – inledningen

Artikel 102 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En beskrivning av de inslag som säkerställer en modernisering av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 95.1 g ska belysa de delar av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som stöder en modernisering av den gemensamma jordbrukspolitiken och ska särskilt innehålla följande: | En beskrivning av de inslag som säkerställer en modernisering av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 95.1 g ska belysa de delar av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som stöder en modernisering av
  jordbrukssektorn och
  den gemensamma jordbrukspolitiken
  för att möta nya utmaningar, inbegripet en övergång till hållbarare modeller,
  och ska särskilt innehålla följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En beskrivning av de inslag som säkerställer en modernisering av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 95.1 g ska belysa de delar av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som stöder en modernisering av den gemensamma jordbrukspolitiken och ska särskilt innehålla följande:

En beskrivning av de inslag som säkerställer en modernisering av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 95.1 g ska belysa de delar av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som stöder en modernisering av
  jordbrukssektorn och
  den gemensamma jordbrukspolitiken
  för att möta nya utmaningar, inbegripet en övergång till hållbarare modeller,
  och ska särskilt innehålla följande:

jordbrukssektorn och

för att möta nya utmaningar, inbegripet en övergång till hållbarare modeller,

Ändring 607

Ändring 607

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 102 – led a – inledningen

Artikel 102 – led a – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | En översikt över hur den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att bidra till det övergripande målet att modernisera sektorn genom att främja och utbyta kunskap, innovation och digitalisering och att uppmuntra sektorn att ta till sig dessa saker enligt artikel 5 andra stycket, särskilt följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

En översikt över hur den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att bidra till det övergripande målet att modernisera sektorn genom att främja och utbyta kunskap, innovation och digitalisering och att uppmuntra sektorn att ta till sig dessa saker enligt artikel 5 andra stycket, särskilt följande:

| (a) | En översikt över hur den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att bidra till det övergripande målet att modernisera sektorn genom att främja och utbyta kunskap, innovation och digitalisering
  inom jordbruket
  och
  i landsbygdsområden, genom
  att uppmuntra sektorn att ta till sig dessa saker enligt artikel 5 andra stycket, särskilt följande: |
| --- | --- |

(a)

En översikt över hur den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att bidra till det övergripande målet att modernisera sektorn genom att främja och utbyta kunskap, innovation och digitalisering
  inom jordbruket
  och
  i landsbygdsområden, genom
  att uppmuntra sektorn att ta till sig dessa saker enligt artikel 5 andra stycket, särskilt följande:

inom jordbruket

i landsbygdsområden, genom

Ändring 836

Ändring 836

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 102 –led a – led iia (nytt)

Artikel 102 –led a – led iia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iia) | Samstämdhet med uppnåendet av målen för hållbar utveckling och internationella klimatavtal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iia)

iia)

Samstämdhet med uppnåendet av målen för hållbar utveckling och internationella klimatavtal.

Samstämdhet med uppnåendet av målen för hållbar utveckling och internationella klimatavtal.

Ändring 608

Ändring 608

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 102 – led b

Artikel 102 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | En beskrivning av strategin för utveckling av digital teknik inom jordbruket och landsbygdsområden och för användning av dessa tekniker för att göra interventioner inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  mera
  ändamålsenliga och effektiva. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

En beskrivning av strategin för utveckling av digital teknik inom jordbruket och landsbygdsområden och för användning av dessa tekniker för att göra interventioner inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  mera
  ändamålsenliga och effektiva.

mera

| (b) | En beskrivning av strategin för utveckling av digital teknik inom jordbruket och landsbygdsområden
  , smarta byar
  och för
  villkoren för
  användning av dessa tekniker
  – villkor som ska innehålla information till jordbrukare om deras rättigheter när det gäller skydd och användning av deras personuppgifter –
  för att göra interventioner inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  mer
  ändamålsenliga och effektiva. |
| --- | --- |

(b)

En beskrivning av strategin för utveckling av digital teknik inom jordbruket och landsbygdsområden
  , smarta byar
  och för
  villkoren för
  användning av dessa tekniker
  – villkor som ska innehålla information till jordbrukare om deras rättigheter när det gäller skydd och användning av deras personuppgifter –
  för att göra interventioner inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  mer
  ändamålsenliga och effektiva.

, smarta byar

villkoren för

– villkor som ska innehålla information till jordbrukare om deras rättigheter när det gäller skydd och användning av deras personuppgifter –

mer

Ändring 609

Ändring 609

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 103 – punkt 2 – stycke 3 – led e

Artikel 103 – punkt 2 – stycke 3 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Om det är relevant, en analys av territoriella aspekter, med betoning på de territorier som interventionerna är speciellt inriktade på. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Om det är relevant, en analys av territoriella aspekter, med betoning på de territorier som interventionerna är speciellt inriktade på.

| (e) | Om det är relevant, en analys av territoriella aspekter, med betoning på de territorier som interventionerna är speciellt inriktade på
  , inbegripet jordbruksområden med högt naturvärde
  . |
| --- | --- |

(e)

Om det är relevant, en analys av territoriella aspekter, med betoning på de territorier som interventionerna är speciellt inriktade på
  , inbegripet jordbruksområden med högt naturvärde
  .

, inbegripet jordbruksområden med högt naturvärde

Ändring 610

Ändring 610

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 103 – punkt 2 – stycke 5

Artikel 103 – punkt 2 – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För det särskilda målet att locka unga jordbrukare i artikel 6.1 g ska swot-analysen innehålla en kort analys av tillgång till mark, mobilitet inom markägande och omarrondering, tillgång till finansiering och krediter
  samt
  tillgång till kunskap och rådgivning. | För det särskilda målet att locka unga jordbrukare i artikel 6.1 g ska swot-analysen innehålla en kort analys av tillgång till mark, mobilitet inom markägande och omarrondering, tillgång till finansiering och krediter, tillgång till kunskap och rådgivning
  samt riskhanteringskapacitet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För det särskilda målet att locka unga jordbrukare i artikel 6.1 g ska swot-analysen innehålla en kort analys av tillgång till mark, mobilitet inom markägande och omarrondering, tillgång till finansiering och krediter
  samt
  tillgång till kunskap och rådgivning.

samt

För det särskilda målet att locka unga jordbrukare i artikel 6.1 g ska swot-analysen innehålla en kort analys av tillgång till mark, mobilitet inom markägande och omarrondering, tillgång till finansiering och krediter, tillgång till kunskap och rådgivning
  samt riskhanteringskapacitet
  .

samt riskhanteringskapacitet

Ändring 611

Ändring 611

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 103 – punkt 5 – led a

Artikel 103 – punkt 5 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | En kort beskrivning av ytterligare nationell finansiering som beviljas inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet beloppen per
  åtgärd
  och angivelse av överensstämmelsen med kraven i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

En kort beskrivning av ytterligare nationell finansiering som beviljas inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet beloppen per
  åtgärd
  och angivelse av överensstämmelsen med kraven i denna förordning.

åtgärd

| (a) | En kort beskrivning av ytterligare nationell finansiering som beviljas inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet beloppen per
  intervention
  och angivelse av överensstämmelsen med kraven i denna förordning. |
| --- | --- |

(a)

En kort beskrivning av ytterligare nationell finansiering som beviljas inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet beloppen per
  intervention
  och angivelse av överensstämmelsen med kraven i denna förordning.

intervention

Ändring 612

Ändring 612

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 103 – punkt 5a (ny)

Artikel 103 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Bilaga VI till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska innehålla en beskrivning av de system för klimatet, miljön och djurskyddet som avses i artikel 28. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Bilaga VI till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska innehålla en beskrivning av de system för klimatet, miljön och djurskyddet som avses i artikel 28.

Ändring 613

Ändring 613

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 103 – punkt 5b (ny)

Artikel 103 – punkt 5b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Bilaga VII till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska innehålla en beskrivning av de regionala interventionsprogrammen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5b.
     
  Bilaga VII till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska innehålla en beskrivning av de regionala interventionsprogrammen.

Ändring 615

Ändring 615

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 104

Artikel 104

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 104 | utgår |
| Delegerade befogenheter för innehållet i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken | |
| Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 om ändring av detta kapitel vad gäller innehållet i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och dess bilagor. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 104

Artikel 104

utgår

utgår

Delegerade befogenheter för innehållet i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Delegerade befogenheter för innehållet i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 om ändring av detta kapitel vad gäller innehållet i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och dess bilagor.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 om ändring av detta kapitel vad gäller innehållet i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och dess bilagor.

Ändring 616

Ändring 616

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 105 – rubriken

Artikel 105 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genomförandebefogenheter för
  innehållet i
  den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken | Genomförandebefogenheter för
  utformningen av
  den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Genomförandebefogenheter för
  innehållet i
  den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken

innehållet i

Genomförandebefogenheter för
  utformningen av
  den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken

utformningen av

Ändring 617

Ändring 617

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 105

Artikel 105

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa regler om presentationen av de delar som beskrivs i artiklarna 96–103 i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2. | Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa
  ett standardformulär och
  regler om presentationen av de delar som beskrivs i artiklarna 96–103 i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa regler om presentationen av de delar som beskrivs i artiklarna 96–103 i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2.

Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa
  ett standardformulär och
  regler om presentationen av de delar som beskrivs i artiklarna 96–103 i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2.

ett standardformulär och

Ändring 1153cp1

Ändring 1153cp1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 1

Artikel 106 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Varje medlemsstat ska till kommissionen skicka in ett förslag till strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken med den information som avses i artikel 95 senast den
  1 januari 2020
  . | 1.   Varje medlemsstat ska till kommissionen skicka in ett förslag till strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken med den information som avses i artikel 95 senast den
  ...[ett år efter den dag då denna förordning träder i kraft]. Kommissionen ska uppmuntra medlemsstaterna att utbyta information och bästa praxis med varandra när de utarbetar sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Varje medlemsstat ska till kommissionen skicka in ett förslag till strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken med den information som avses i artikel 95 senast den
  1 januari 2020
  .

1.   Varje medlemsstat ska till kommissionen skicka in ett förslag till strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken med den information som avses i artikel 95 senast den
  ...[ett år efter den dag då denna förordning träder i kraft]. Kommissionen ska uppmuntra medlemsstaterna att utbyta information och bästa praxis med varandra när de utarbetar sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Ändring 619

Ändring 619

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 2

Artikel 106 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska bedöma förslagen till strategiska planer för den gemensamma jordbrukspolitiken på grundval av planernas fullständighet, konsekvens och överensstämmelse med de allmänna principerna i unionsrätten, med denna förordning och de bestämmelser som antas i enlighet med den och med den horisontella förordningen, hur effektivt de bidrar till de särskilda målen i artikel 6.1, deras inverkan på den inre marknadens funktion och snedvridning av konkurrensen, graden av administrativa börda för stödmottagarna och förvaltningen. Kommissionen ska särskilt bedöma hur adekvat den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken, motsvarande specifika mål, allmänna mål, interventioner och tilldelning av budgetmedel uppfyller målen specifikt för den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken genom den föreslagna uppsättningen interventioner på grundval av SWOT-analysen och förhandsbedömningen. | 2.   Kommissionen ska bedöma förslagen till strategiska planer för den gemensamma jordbrukspolitiken på grundval av planernas fullständighet, konsekvens och överensstämmelse med de allmänna principerna i unionsrätten, med denna förordning och de bestämmelser som antas i enlighet med den och med den horisontella förordningen, hur effektivt de bidrar till de särskilda målen i artikel 6.1, deras inverkan på den inre marknadens funktion och snedvridning av konkurrensen, graden av administrativa börda för stödmottagarna och förvaltningen. Kommissionen ska särskilt bedöma hur adekvat den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken,
  inbegripet kvaliteten på de uppgifter som används,
  motsvarande specifika mål, allmänna mål, interventioner och tilldelning av budgetmedel uppfyller målen specifikt för den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken genom den föreslagna uppsättningen interventioner på grundval av SWOT-analysen och förhandsbedömningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen ska bedöma förslagen till strategiska planer för den gemensamma jordbrukspolitiken på grundval av planernas fullständighet, konsekvens och överensstämmelse med de allmänna principerna i unionsrätten, med denna förordning och de bestämmelser som antas i enlighet med den och med den horisontella förordningen, hur effektivt de bidrar till de särskilda målen i artikel 6.1, deras inverkan på den inre marknadens funktion och snedvridning av konkurrensen, graden av administrativa börda för stödmottagarna och förvaltningen. Kommissionen ska särskilt bedöma hur adekvat den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken, motsvarande specifika mål, allmänna mål, interventioner och tilldelning av budgetmedel uppfyller målen specifikt för den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken genom den föreslagna uppsättningen interventioner på grundval av SWOT-analysen och förhandsbedömningen.

2.   Kommissionen ska bedöma förslagen till strategiska planer för den gemensamma jordbrukspolitiken på grundval av planernas fullständighet, konsekvens och överensstämmelse med de allmänna principerna i unionsrätten, med denna förordning och de bestämmelser som antas i enlighet med den och med den horisontella förordningen, hur effektivt de bidrar till de särskilda målen i artikel 6.1, deras inverkan på den inre marknadens funktion och snedvridning av konkurrensen, graden av administrativa börda för stödmottagarna och förvaltningen. Kommissionen ska särskilt bedöma hur adekvat den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken,
  inbegripet kvaliteten på de uppgifter som används,
  motsvarande specifika mål, allmänna mål, interventioner och tilldelning av budgetmedel uppfyller målen specifikt för den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken genom den föreslagna uppsättningen interventioner på grundval av SWOT-analysen och förhandsbedömningen.

Ändring 1153cp2

Ändring 1153cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106– punkt 5 – stycke 1

Artikel 106– punkt 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Varje strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska godkännas senast
  åtta
  månader efter att medlemsstaten lämnade in den. | Varje strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska godkännas senast
  sex
  månader efter att medlemsstaten lämnade in den. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Varje strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska godkännas senast
  åtta
  månader efter att medlemsstaten lämnade in den.

åtta

Varje strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska godkännas senast
  sex
  månader efter att medlemsstaten lämnade in den.

sex

Ändringar 620, 1153cp3 och 1331

Ändringar 620, 1153cp3 och 1331

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 5 – stycke 2

Artikel 106 – punkt 5 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Godkännande ska inte omfatta de uppgifter som avses i artikel 101 c och i bilagorna I–IV till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 95.2 a–d. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Godkännande ska inte omfatta de uppgifter som avses i artikel 101 c och i bilagorna I–IV till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 95.2 a–d.

Godkännande ska inte omfatta de uppgifter som avses i artikel 101 c och i bilagorna I–IV till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i artikel 95.2 a–d.

utgår

utgår

Ändring 1153cp4

Ändring 1153cp4

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106– punkt 5 – stycke 3

Artikel 106– punkt 5 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I vederbörligen motiverade fall kan medlemsstaten begära att kommissionen godkänner en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som inte innehåller alla delar. I sådant fall ska den berörda medlemsstaten ange vilka delar i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som saknas och ange vägledande mål och finansiella planer som avses i artikel 100 för hela den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att påvisa den övergripande konsekvensen och enhetligheten i planen. De delar som saknas i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska lämnas till kommissionen som en ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med artikel 107. | I vederbörligen motiverade fall kan medlemsstaten begära att kommissionen godkänner en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som inte innehåller alla delar. I sådant fall ska den berörda medlemsstaten ange vilka delar i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som saknas och ange vägledande mål och finansiella planer som avses i artikel 100 för hela den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att påvisa den övergripande konsekvensen och enhetligheten i planen. De delar som saknas i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska lämnas till kommissionen som en ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med artikel 107
  inom en tidsram som inte bör vara längre än tre månader. De ska vara förenliga med och överensstämma med de vägledande mål och finansieringsplaner som tidigare tillhandahållits av medlemsstaten, utan någon betydande avvikelse från eller minskning i ambitionsnivån. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I vederbörligen motiverade fall kan medlemsstaten begära att kommissionen godkänner en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som inte innehåller alla delar. I sådant fall ska den berörda medlemsstaten ange vilka delar i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som saknas och ange vägledande mål och finansiella planer som avses i artikel 100 för hela den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att påvisa den övergripande konsekvensen och enhetligheten i planen. De delar som saknas i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska lämnas till kommissionen som en ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med artikel 107.

I vederbörligen motiverade fall kan medlemsstaten begära att kommissionen godkänner en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som inte innehåller alla delar. I sådant fall ska den berörda medlemsstaten ange vilka delar i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som saknas och ange vägledande mål och finansiella planer som avses i artikel 100 för hela den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att påvisa den övergripande konsekvensen och enhetligheten i planen. De delar som saknas i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska lämnas till kommissionen som en ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken i enlighet med artikel 107
  inom en tidsram som inte bör vara längre än tre månader. De ska vara förenliga med och överensstämma med de vägledande mål och finansieringsplaner som tidigare tillhandahållits av medlemsstaten, utan någon betydande avvikelse från eller minskning i ambitionsnivån.

inom en tidsram som inte bör vara längre än tre månader. De ska vara förenliga med och överensstämma med de vägledande mål och finansieringsplaner som tidigare tillhandahållits av medlemsstaten, utan någon betydande avvikelse från eller minskning i ambitionsnivån.

Ändringar 621, 983, 1153cp5 och 1333

Ändringar 621, 983, 1153cp5 och 1333

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 7a (ny)

Artikel 106 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Kommissionen ska för Europaparlamentet och rådet lägga fram en sammanfattande rapport om de nationella strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken inom sex månader efter deras godkännande, tillsammans med tydligt angivna utvärderingar, i syfte att ge upplysningar om de beslut som medlemsstaterna har fattat för att uppnå de särskilda mål som anges i artikel 6.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7a.
     
  Kommissionen ska för Europaparlamentet och rådet lägga fram en sammanfattande rapport om de nationella strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken inom sex månader efter deras godkännande, tillsammans med tydligt angivna utvärderingar, i syfte att ge upplysningar om de beslut som medlemsstaterna har fattat för att uppnå de särskilda mål som anges i artikel 6.1.

Ändring 1153cp6

Ändring 1153cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 7b (ny)

Artikel 106 – punkt 7b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7b.
     
  Kommissionen ska översätta de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken till engelska och offentliggöra dem på ett sätt som säkerställer offentlighet och öppenhet på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7b.
     
  Kommissionen ska översätta de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken till engelska och offentliggöra dem på ett sätt som säkerställer offentlighet och öppenhet på unionsnivå.

Ändringar 623, 985 och 1153cp7

Ändringar 623, 985 och 1153cp7

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 106 – punkt 7c (ny)

Artikel 106 – punkt 7c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7c.
     
  Godkännandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och medlemsstaternas genomförande av dem får inte orsaka några förseningar i mottagarnas stödansökningsperiod eller i utbetalningen av stödet, särskilt under det första året av genomförandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7c.
     
  Godkännandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och medlemsstaternas genomförande av dem får inte orsaka några förseningar i mottagarnas stödansökningsperiod eller i utbetalningen av stödet, särskilt under det första året av genomförandet.

Ändring 735cp1

Ändring 735cp1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 107 – punkt 1

Artikel 107 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna får lämna en begäran om ändring av sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken till kommissionen. | 1.   Medlemsstaterna får lämna en begäran om ändring av sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken till kommissionen
  , inbegripet, i tillämpliga fall, eventuella ändringar av de regionala interventionsprogrammen, i samförstånd med regionala förvaltande myndigheter
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna får lämna en begäran om ändring av sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken till kommissionen.

1.   Medlemsstaterna får lämna en begäran om ändring av sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken till kommissionen
  , inbegripet, i tillämpliga fall, eventuella ändringar av de regionala interventionsprogrammen, i samförstånd med regionala förvaltande myndigheter
  .

Ändringar 625 och 735cp2

Ändringar 625 och 735cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 107 – punkt 2

Artikel 107 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   En begäran om ändring av strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska
  vederbörligen motiveras och ska särskilt ange
  vilka konsekvenser ändringen av planen väntas ha på att de särskilda målen som avses i artikel 6.1 uppnås. De ska åtföljas av den ändrade planen och uppdaterade bilagor när så är lämpligt. | 2.   En begäran om ändring av strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska
  innehålla en förklaring som anger
  vilka konsekvenser ändringen av planen väntas ha på att de särskilda målen som avses i artikel 6.1 uppnås. De ska åtföljas av den ändrade planen och uppdaterade bilagor när så är lämpligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   En begäran om ändring av strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska
  vederbörligen motiveras och ska särskilt ange
  vilka konsekvenser ändringen av planen väntas ha på att de särskilda målen som avses i artikel 6.1 uppnås. De ska åtföljas av den ändrade planen och uppdaterade bilagor när så är lämpligt.

2.   En begäran om ändring av strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska
  innehålla en förklaring som anger
  vilka konsekvenser ändringen av planen väntas ha på att de särskilda målen som avses i artikel 6.1 uppnås. De ska åtföljas av den ändrade planen och uppdaterade bilagor när så är lämpligt.

Ändringar 626 och 735cp3

Ändringar 626 och 735cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 107 – punkt 7

Artikel 107 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   En begäran om ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken får inte lämnas in mer än en gång per kalenderår med möjliga undantag som
  fastställas
  av kommissionen i enlighet med artikel 109. | 7.   En begäran om ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken får inte lämnas in mer än en gång per kalenderår med möjliga undantag som
  fastställs i denna förordning samt
  av kommissionen i enlighet med artikel 109. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   En begäran om ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken får inte lämnas in mer än en gång per kalenderår med möjliga undantag som
  fastställas
  av kommissionen i enlighet med artikel 109.

7.   En begäran om ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken får inte lämnas in mer än en gång per kalenderår med möjliga undantag som
  fastställs i denna förordning samt
  av kommissionen i enlighet med artikel 109.

Ändringar 627 och 735cp4

Ändringar 627 och 735cp4

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 107 – punkt 8

Artikel 107 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Varje ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska godkännas av kommissionen genom ett genomförandebeslut utan tillämpning av det kommittéförfarande som avses i artikel 139. | 8.   Varje ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska godkännas av kommissionen genom ett genomförandebeslut utan tillämpning av det kommittéförfarande som avses i artikel 139.
  Europaparlamentet och rådet ska informeras i vederbörlig ordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   Varje ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska godkännas av kommissionen genom ett genomförandebeslut utan tillämpning av det kommittéförfarande som avses i artikel 139.

8.   Varje ändring av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska godkännas av kommissionen genom ett genomförandebeslut utan tillämpning av det kommittéförfarande som avses i artikel 139.
  Europaparlamentet och rådet ska informeras i vederbörlig ordning.

Ändringar 628 och 735cp5

Ändringar 628 och 735cp5

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 107 – punkt 9

Artikel 107 – punkt 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 80 ska ändringar i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ha rättslig verkan först efter godkännande av kommissionen. | 9.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 80 ska ändringar i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ha rättslig verkan först efter godkännande av kommissionen
  , och de ska offentliggöras
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 80 ska ändringar i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ha rättslig verkan först efter godkännande av kommissionen.

9.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 80 ska ändringar i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken ha rättslig verkan först efter godkännande av kommissionen
  , och de ska offentliggöras
  .

Ändring 1137

Ändring 1137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 107a (ny)

Artikel 107a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 107a




  Översyn av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken




  Senast den 31 december 2025 ska medlemsstaterna se över sina strategiska planer för att säkerställa att de är anpassade till tillämplig unionslagstiftning om klimat och miljö och lämna in en begäran till kommissionen om att deras strategiska planer ska ändras i enlighet med detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 107a

Översyn av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Senast den 31 december 2025 ska medlemsstaterna se över sina strategiska planer för att säkerställa att de är anpassade till tillämplig unionslagstiftning om klimat och miljö och lämna in en begäran till kommissionen om att deras strategiska planer ska ändras i enlighet med detta.

Ändring 629

Ändring 629

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 108 – stycke 2

Artikel 108 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Denna tidsfrist ska inte omfatta den tidsperiod som inleds dagen efter den dag då kommissionen skickar sina synpunkter eller en begäran om reviderade handlingar till medlemsstaten och som löper ut den dag då medlemsstaten svarar kommissionen. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Denna tidsfrist ska inte omfatta den tidsperiod som inleds dagen efter den dag då kommissionen skickar sina synpunkter eller en begäran om reviderade handlingar till medlemsstaten och som löper ut den dag då medlemsstaten svarar kommissionen.

Denna tidsfrist ska inte omfatta den tidsperiod som inleds dagen efter den dag då kommissionen skickar sina synpunkter eller en begäran om reviderade handlingar till medlemsstaten och som löper ut den dag då medlemsstaten svarar kommissionen.

utgår

utgår

Ändring 630

Ändring 630

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 109 – punkt 1 – led c

Artikel 109 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | den frekvens för hur ofta strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska lämnas in under
  programperioden
  , däribland fastställande av undantagsfall där det högsta antalet ändringar enligt artikel 107.7 inte beaktas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

den frekvens för hur ofta strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska lämnas in under
  programperioden
  , däribland fastställande av undantagsfall där det högsta antalet ändringar enligt artikel 107.7 inte beaktas.

programperioden

| (c) | den frekvens för hur ofta
  ändringar av
  strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska lämnas in under
  tillämpningsperioden för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , däribland fastställande av undantagsfall där det högsta antalet ändringar enligt artikel 107.7 inte beaktas. |
| --- | --- |

(c)

den frekvens för hur ofta
  ändringar av
  strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska lämnas in under
  tillämpningsperioden för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , däribland fastställande av undantagsfall där det högsta antalet ändringar enligt artikel 107.7 inte beaktas.

ändringar av

tillämpningsperioden för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Ändring 631

Ändring 631

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 110 – punkt 1a (ny)

Artikel 110 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 första stycket får medlemsstaterna också inrätta regionala myndigheter för att genomföra och förvalta de interventioner som finansieras av Ejflu inom ramen för sina nationella strategiska planer, om sådana interventioner har ett regionalt tillämpningsområde. I sådana fall ska den nationella förvaltande myndigheten utse ett nationellt samordningsorgan för Ejflu som ska se till att EU:s regler tillämpas på ett enhetligt sätt, och på detta sätt säkerställa konsekvens med de delar av den strategiska planen som fastställs på nationell nivå, i enlighet med artikel 93 andra stycket. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 första stycket får medlemsstaterna också inrätta regionala myndigheter för att genomföra och förvalta de interventioner som finansieras av Ejflu inom ramen för sina nationella strategiska planer, om sådana interventioner har ett regionalt tillämpningsområde. I sådana fall ska den nationella förvaltande myndigheten utse ett nationellt samordningsorgan för Ejflu som ska se till att EU:s regler tillämpas på ett enhetligt sätt, och på detta sätt säkerställa konsekvens med de delar av den strategiska planen som fastställs på nationell nivå, i enlighet med artikel 93 andra stycket.

Ändring 736cp2

Ändring 736cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 110– punkt 2 – inledningen

Artikel 110– punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den förvaltande myndigheten ska ansvara för att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken förvaltas och genomförs på ett effektivt, ändamålsenligt och korrekt sätt.
  Den
  ska särskilt se till att | 2.   Den förvaltande myndigheten ska ansvara för att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken förvaltas och genomförs på ett effektivt, ändamålsenligt och korrekt sätt
  och, när så är lämpligt, tillsammans med de regionala förvaltningsmyndigheterna för regionala interventionsprogram
  .
  De
  ska särskilt se till att |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den förvaltande myndigheten ska ansvara för att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken förvaltas och genomförs på ett effektivt, ändamålsenligt och korrekt sätt.
  Den
  ska särskilt se till att

2.   Den förvaltande myndigheten ska ansvara för att de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken förvaltas och genomförs på ett effektivt, ändamålsenligt och korrekt sätt
  och, när så är lämpligt, tillsammans med de regionala förvaltningsmyndigheterna för regionala interventionsprogram
  .
  De
  ska särskilt se till att

Ändringar 632 och 736cp3

Ändringar 632 och 736cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 110 – punkt 2 – led g

Artikel 110 – punkt 2 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | en
  årlig prestationsrapport
  utarbetas som inbegriper sammanfattande övervakningstabeller och som, efter samråd med övervakningskommittén, skickas in till kommissionen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

en
  årlig prestationsrapport
  utarbetas som inbegriper sammanfattande övervakningstabeller och som, efter samråd med övervakningskommittén, skickas in till kommissionen,

årlig prestationsrapport

| (g) | en
  prestationsövervakningsrapport
  och sammanfattande övervakningstabeller utarbetas, som efter samråd med övervakningskommittén skickas in till kommissionen, |
| --- | --- |

(g)

en
  prestationsövervakningsrapport
  och sammanfattande övervakningstabeller utarbetas, som efter samråd med övervakningskommittén skickas in till kommissionen,

prestationsövervakningsrapport

Ändringar 633 och 736cp4

Ändringar 633 och 736cp4

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 110 – punkt 2 – led h

Artikel 110 – punkt 2 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | relevanta uppföljningsåtgärder på kommissionens synpunkter om
  de årliga
  prestationsrapporterna vidtas, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

relevanta uppföljningsåtgärder på kommissionens synpunkter om
  de årliga
  prestationsrapporterna vidtas,

de årliga

| (h) | relevanta uppföljningsåtgärder på kommissionens synpunkter om prestationsrapporterna vidtas, |
| --- | --- |

(h)

relevanta uppföljningsåtgärder på kommissionens synpunkter om prestationsrapporterna vidtas,

Ändring 736cp5

Ändring 736cp5

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 110 – punkt 3

Artikel 110 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaten eller den förvaltande myndigheten får utse en eller flera mellanhänder, såsom lokala myndigheter, regionala utvecklingsorgan eller icke-statliga organisationer, för förvaltning och genomförande av interventioner i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | 3.   Medlemsstaten eller den förvaltande myndigheten
  eller, i lämpliga fall, de regionala förvaltningsmyndigheterna,
  får utse en eller flera mellanhänder, såsom lokala myndigheter, regionala utvecklingsorgan eller icke-statliga organisationer, för förvaltning och genomförande av interventioner i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaten eller den förvaltande myndigheten får utse en eller flera mellanhänder, såsom lokala myndigheter, regionala utvecklingsorgan eller icke-statliga organisationer, för förvaltning och genomförande av interventioner i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

3.   Medlemsstaten eller den förvaltande myndigheten
  eller, i lämpliga fall, de regionala förvaltningsmyndigheterna,
  får utse en eller flera mellanhänder, såsom lokala myndigheter, regionala utvecklingsorgan eller icke-statliga organisationer, för förvaltning och genomförande av interventioner i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Ändringar 634 och 736cp6

Ändringar 634 och 736cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 110 – punkt 5 – stycke 1

Artikel 110 – punkt 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  ska ges
  befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med utförliga regler om tillämpningen av informations-, offentlighets- och synlighetskraven enligt punkt 2 j och k. | Kommissionen
  ges
  befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med utförliga regler om tillämpningen av informations-, offentlighets- och synlighetskraven enligt punkt 2 j och k. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen
  ska ges
  befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med utförliga regler om tillämpningen av informations-, offentlighets- och synlighetskraven enligt punkt 2 j och k.

ska ges

Kommissionen
  ges
  befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 med avseende på att komplettera denna förordning med utförliga regler om tillämpningen av informations-, offentlighets- och synlighetskraven enligt punkt 2 j och k.

ges

Ändringar 635 och 736cp7

Ändringar 635 och 736cp7

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 110 – punkt 5 – stycke 2

Artikel 110 – punkt 5 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2.

utgår

utgår

Ändring 636

Ändring 636

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 110a (ny)

Artikel 110a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 110a




  Medlingsorgan




  Utan att det påverkar tillämpningen av nationella regler om administrativ och rättslig prövning ska medlemsstaterna utse ett funktionellt oberoende medlingsorgan med ansvar för omprövning av beslut som fattats av de behöriga myndigheterna. Dessa organ ska på begäran av stödmottagarna sträva efter att finna lösningar som de berörda parterna kan enas om. De ska tillhandahålla den nödvändiga expertisen och representationen av myndigheter och intressenter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 110a

Medlingsorgan

Utan att det påverkar tillämpningen av nationella regler om administrativ och rättslig prövning ska medlemsstaterna utse ett funktionellt oberoende medlingsorgan med ansvar för omprövning av beslut som fattats av de behöriga myndigheterna. Dessa organ ska på begäran av stödmottagarna sträva efter att finna lösningar som de berörda parterna kan enas om. De ska tillhandahålla den nödvändiga expertisen och representationen av myndigheter och intressenter.

Ändring 637

Ändring 637

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 111 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 111 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaten ska inrätta en kommitté som ska övervaka genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken (nedan kallad övervakningskommitté)
  före inlämnandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  . | Medlemsstaten ska inrätta en
  nationell
  kommitté som ska övervaka genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken (nedan kallad övervakningskommitté)
  och i tillämpliga fall regionala övervakningskommittéer
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaten ska inrätta en kommitté som ska övervaka genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken (nedan kallad övervakningskommitté)
  före inlämnandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  .

före inlämnandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Medlemsstaten ska inrätta en
  nationell
  kommitté som ska övervaka genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken (nedan kallad övervakningskommitté)
  och i tillämpliga fall regionala övervakningskommittéer
  .

nationell

och i tillämpliga fall regionala övervakningskommittéer

Ändring 638

Ändring 638

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 111 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 111 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Varje övervakningskommitté ska själv anta sin arbetsordning. | Varje övervakningskommitté ska själv anta sin arbetsordning.
  Den nationella övervakningskommittén ska anta sina egna regler i samarbete med de regionala övervakningskommittéerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Varje övervakningskommitté ska själv anta sin arbetsordning.

Varje övervakningskommitté ska själv anta sin arbetsordning.
  Den nationella övervakningskommittén ska anta sina egna regler i samarbete med de regionala övervakningskommittéerna.

Den nationella övervakningskommittén ska anta sina egna regler i samarbete med de regionala övervakningskommittéerna.

Ändring 639

Ändring 639

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 111 – punkt 1 – stycke 3

Artikel 111 – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Övervakningskommittén ska sammanträda minst en gång om året och ska granska alla frågor som påverkar den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken framsteg på vägen mot dess målen. | Övervakningskommittén ska sammanträda minst en gång om året och ska
  inom ramen för sin behörighet,
  granska alla frågor som påverkar den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken framsteg på vägen mot dess mål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Övervakningskommittén ska sammanträda minst en gång om året och ska granska alla frågor som påverkar den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken framsteg på vägen mot dess målen.

Övervakningskommittén ska sammanträda minst en gång om året och ska
  inom ramen för sin behörighet,
  granska alla frågor som påverkar den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken framsteg på vägen mot dess mål.

inom ramen för sin behörighet,

Ändring 640

Ändring 640

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 111 – punkt 1 – stycke 4

Artikel 111 – punkt 1 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaten ska offentliggöra
  övervakningskommitténs arbetsordning samt alla uppgifter
  och
  all information som delas med övervakningskommittén på övervakningskommitténs webbplats
  . | Medlemsstaten ska offentliggöra
  övervakningskommittéernas arbetsordningar
  och
  yttranden samt överlämna dem till kommissionen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaten ska offentliggöra
  övervakningskommitténs arbetsordning samt alla uppgifter
  och
  all information som delas med övervakningskommittén på övervakningskommitténs webbplats
  .

övervakningskommitténs arbetsordning samt alla uppgifter

all information som delas med övervakningskommittén på övervakningskommitténs webbplats

Medlemsstaten ska offentliggöra
  övervakningskommittéernas arbetsordningar
  och
  yttranden samt överlämna dem till kommissionen
  .

övervakningskommittéernas arbetsordningar

yttranden samt överlämna dem till kommissionen

Ändring 641

Ändring 641

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 111 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 111 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaten ska besluta om
  övervakningskommitténs
  sammansättning och ska säkerställa en balanserad representation av relevanta offentliga myndigheter och förmedlande organ och av företrädare för de partner som avses i artikel 94.3. | Medlemsstaten
  , och i tillämpliga fall regionerna,
  ska besluta om
  övervakningskommittéernas
  sammansättning
  , med vederbörlig hänsyn till förebyggande av intressekonflikter,
  och ska säkerställa en balanserad representation av offentliga myndigheter och förmedlande organ och av företrädare för de partner som avses i artikel 94.3
  som är
  relevanta
  för genomförandet av alla mål i artikel 6.1
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaten ska besluta om
  övervakningskommitténs
  sammansättning och ska säkerställa en balanserad representation av relevanta offentliga myndigheter och förmedlande organ och av företrädare för de partner som avses i artikel 94.3.

övervakningskommitténs

Medlemsstaten
  , och i tillämpliga fall regionerna,
  ska besluta om
  övervakningskommittéernas
  sammansättning
  , med vederbörlig hänsyn till förebyggande av intressekonflikter,
  och ska säkerställa en balanserad representation av offentliga myndigheter och förmedlande organ och av företrädare för de partner som avses i artikel 94.3
  som är
  relevanta
  för genomförandet av alla mål i artikel 6.1
  .

, och i tillämpliga fall regionerna,

övervakningskommittéernas

, med vederbörlig hänsyn till förebyggande av intressekonflikter,

som är

för genomförandet av alla mål i artikel 6.1

Ändring 642

Ändring 642

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 111 – punkt 2 – stycke 3

Artikel 111 – punkt 2 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaten ska offentliggöra en förteckning över medlemmarna i övervakningskommittén på internet. | Medlemsstaten ska offentliggöra en förteckning över medlemmarna i övervakningskommittén på internet
  och underrätta kommissionen om denna
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaten ska offentliggöra en förteckning över medlemmarna i övervakningskommittén på internet.

Medlemsstaten ska offentliggöra en förteckning över medlemmarna i övervakningskommittén på internet
  och underrätta kommissionen om denna
  .

och underrätta kommissionen om denna

Ändring 643

Ändring 643

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 111 – punkt 3 – inledningen

Artikel 111 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Övervakningskommittén
  ska i synnerhet granska | 3.   
  Övervakningskommittéerna
  ska i synnerhet granska |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Övervakningskommittén
  ska i synnerhet granska

3.   
  Övervakningskommittéerna
  ska i synnerhet granska

Ändring 645

Ändring 645

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 111 – punkt 3 – led da (nytt)

Artikel 111 – punkt 3 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | relevant information från det nationella nätverket för den gemensamma jordbrukspolitiken, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

relevant information från det nationella nätverket för den gemensamma jordbrukspolitiken,

relevant information från det nationella nätverket för den gemensamma jordbrukspolitiken,

Ändring 646

Ändring 646

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 111 – punkt 3 – led fa (nytt)

Artikel 111 – punkt 3 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | prestationsrapporterna, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fa)

(fa)

prestationsrapporterna,

prestationsrapporterna,

Ändring 647

Ändring 647

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 111 – punkt 3 – led fb (nytt)

Artikel 111 – punkt 3 – led fb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fb) | utvecklingen mot en förenkling och minskning av den administrativa bördan för de slutgiltiga stödmottagarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fb)

(fb)

utvecklingen mot en förenkling och minskning av den administrativa bördan för de slutgiltiga stödmottagarna.

utvecklingen mot en förenkling och minskning av den administrativa bördan för de slutgiltiga stödmottagarna.

Ändring 648

Ändring 648

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 111 – punkt 4 – led a

Artikel 111 – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Utkastet till strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

(a)

Utkastet till strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Utkastet till strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

utgår

utgår

Ändring 649

Ändring 649

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 111 – punkt 4 – led c

Artikel 111 – punkt 4 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Årliga
  prestationsrapporter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Årliga
  prestationsrapporter.

Årliga

| (c) | Prestationsrapporter. |
| --- | --- |

(c)

Prestationsrapporter.

Ändring 650

Ändring 650

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 111 – punkt 4a (ny)

Artikel 111 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Övervakningskommittéerna får begära upplysningar och analyser relaterade till särskilda interventioner från det nationella nätverket för den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Övervakningskommittéerna får begära upplysningar och analyser relaterade till särskilda interventioner från det nationella nätverket för den gemensamma jordbrukspolitiken.

Ändring 651

Ändring 651

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 113 – punkt 1

Artikel 113 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Varje medlemsstat ska inrätta ett nationellt nätverk för den gemensamma jordbrukspolitiken (nationella nätverket inom den gemensamma jordbrukspolitiken) för nätverksamarbete mellan organisationer och förvaltningar, rådgivare, forskare och andra innovativa aktörer inom jordbruk och landsbygdsutveckling på nationell nivå senast tolv månader efter det att kommissionen har godkänt den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | 1.   Varje medlemsstat ska inrätta ett nationellt nätverk för den gemensamma jordbrukspolitiken (nationella nätverket inom den gemensamma jordbrukspolitiken) för nätverkssamarbete mellan organisationer
  , företrädare för jordbrukssektorer
  och förvaltningar, rådgivare, forskare, andra innovativa aktörer
  och andra aktörer
  inom jordbruk och landsbygdsutveckling på nationell nivå senast tolv månader efter det att kommissionen har godkänt den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.
  Det nationella nätverket inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska bygga på de befintliga nätverksstrukturerna i medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Varje medlemsstat ska inrätta ett nationellt nätverk för den gemensamma jordbrukspolitiken (nationella nätverket inom den gemensamma jordbrukspolitiken) för nätverksamarbete mellan organisationer och förvaltningar, rådgivare, forskare och andra innovativa aktörer inom jordbruk och landsbygdsutveckling på nationell nivå senast tolv månader efter det att kommissionen har godkänt den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

1.   Varje medlemsstat ska inrätta ett nationellt nätverk för den gemensamma jordbrukspolitiken (nationella nätverket inom den gemensamma jordbrukspolitiken) för nätverkssamarbete mellan organisationer
  , företrädare för jordbrukssektorer
  och förvaltningar, rådgivare, forskare, andra innovativa aktörer
  och andra aktörer
  inom jordbruk och landsbygdsutveckling på nationell nivå senast tolv månader efter det att kommissionen har godkänt den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.
  Det nationella nätverket inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska bygga på de befintliga nätverksstrukturerna i medlemsstaterna.

Ändring 652

Ändring 652

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 113 – punkt 4 – led j

Artikel 113 – punkt 4 – led j

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (j) | När det gäller nationella nätverk inom den gemensamma jordbrukspolitiken, deltagande i och bidrag till den verksamhet som bedrivs i det europeiska nätverket inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(j)

När det gäller nationella nätverk inom den gemensamma jordbrukspolitiken, deltagande i och bidrag till den verksamhet som bedrivs i det europeiska nätverket inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 653

Ändring 653

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 113 – punkt 4 – led ja (nytt)

Artikel 113 – punkt 4 – led ja (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ja) | När det gäller de europeiska nätverken inom den gemensamma jordbrukspolitiken, deltagande i och bidrag till den verksamhet som bedrivs i de nationella nätverken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ja)

(ja)

När det gäller de europeiska nätverken inom den gemensamma jordbrukspolitiken, deltagande i och bidrag till den verksamhet som bedrivs i de nationella nätverken.

När det gäller de europeiska nätverken inom den gemensamma jordbrukspolitiken, deltagande i och bidrag till den verksamhet som bedrivs i de nationella nätverken.

Ändring 654

Ändring 654

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 113 – punkt 4 – led jb (nytt)

Artikel 113 – punkt 4 – led jb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (jb) | Tillhandahållande av de uppgifter som begärs av de övervakningskommittéer som avses i artikel 111. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(jb)

(jb)

Tillhandahållande av de uppgifter som begärs av de övervakningskommittéer som avses i artikel 111.

Tillhandahållande av de uppgifter som begärs av de övervakningskommittéer som avses i artikel 111.

Ändring 655

Ändring 655

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 114 – punkt 2

Artikel 114 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Syftet med EIP är att stimulera innovation och förbättra kunskapsutbyte. | 2.   Syftet med EIP är att stimulera
  hållbar
  innovation och förbättra kunskapsutbyte. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Syftet med EIP är att stimulera innovation och förbättra kunskapsutbyte.

2.   Syftet med EIP är att stimulera
  hållbar
  innovation och förbättra kunskapsutbyte.

Ändring 656

Ändring 656

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 114 – punkt 4 – stycke 1 – led c

Artikel 114 – punkt 4 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | främja en snabbare och mer omfattande omvandling av innovativa lösningar till praktiska metoder, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

främja en snabbare och mer omfattande omvandling av innovativa lösningar till praktiska metoder, och

| (c) | Främja en snabbare och mer omfattande omvandling av innovativa lösningar till praktiska metoder,
  inbegripet utbyten mellan jordbrukare
  och |
| --- | --- |

(c)

Främja en snabbare och mer omfattande omvandling av innovativa lösningar till praktiska metoder,
  inbegripet utbyten mellan jordbrukare
  och

inbegripet utbyten mellan jordbrukare

Ändring 657

Ändring 657

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 114 – punkt 4 – stycke 1 – led d

Artikel 114 – punkt 4 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Informera vetenskapssamhället om vilka forskningsbehov som finns när det gäller dagens jordbruksmetoder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Informera vetenskapssamhället om vilka forskningsbehov som finns när det gäller dagens jordbruksmetoder.

| (d) | Informera vetenskapssamhället om vilka forskningsbehov som finns när det gäller dagens jordbruksmetoder
  och jordbrukare
  . |
| --- | --- |

(d)

Informera vetenskapssamhället om vilka forskningsbehov som finns när det gäller dagens jordbruksmetoder
  och jordbrukare
  .

och jordbrukare

Ändring 658

Ändring 658

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 114 – punkt 4 – stycke 2 – inledningen

Artikel 114 – punkt 4 – stycke 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det europeiska innovationspartnerskapets operativa grupper ska
  utgöra en del av
  EIP. De ska utarbeta en plan för innovativa projekt som ska utvecklas, testas, anpassas eller genomföras och grundas på en interaktiv innovationsmodell som har följande huvudprinciper: | Det europeiska innovationspartnerskapets operativa grupper ska
  bildas för att genomföra
  EIP
  och kan bildas av bland annat producent- och branschorganisationer och bestå av medlemmar från olika medlemsstater
  . De ska utarbeta en plan för innovativa projekt som ska utvecklas, testas, anpassas eller genomföras och grundas på en interaktiv innovationsmodell som har följande huvudprinciper: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det europeiska innovationspartnerskapets operativa grupper ska
  utgöra en del av
  EIP. De ska utarbeta en plan för innovativa projekt som ska utvecklas, testas, anpassas eller genomföras och grundas på en interaktiv innovationsmodell som har följande huvudprinciper:

utgöra en del av

Det europeiska innovationspartnerskapets operativa grupper ska
  bildas för att genomföra
  EIP
  och kan bildas av bland annat producent- och branschorganisationer och bestå av medlemmar från olika medlemsstater
  . De ska utarbeta en plan för innovativa projekt som ska utvecklas, testas, anpassas eller genomföras och grundas på en interaktiv innovationsmodell som har följande huvudprinciper:

bildas för att genomföra

och kan bildas av bland annat producent- och branschorganisationer och bestå av medlemmar från olika medlemsstater

Ändring 659

Ändring 659

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 114 – punkt 4 – stycke 2 – led a

Artikel 114 – punkt 4 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Utveckla innovativa lösningar som är inriktade på jordbrukarnas och skogsbrukarnas behov och samtidigt behandla samspelet i hela leveranskedjan, i de fall det bedömdes lämpligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Utveckla innovativa lösningar som är inriktade på jordbrukarnas och skogsbrukarnas behov och samtidigt behandla samspelet i hela leveranskedjan, i de fall det bedömdes lämpligt.

| (a) | Utveckla innovativa lösningar som är inriktade på jordbrukarnas och skogsbrukarnas behov och samtidigt behandla samspelet i hela leveranskedjan, i de fall det bedömdes lämpligt
  , och också med hänsyn till konsumenternas intressen
  . |
| --- | --- |

(a)

Utveckla innovativa lösningar som är inriktade på jordbrukarnas och skogsbrukarnas behov och samtidigt behandla samspelet i hela leveranskedjan, i de fall det bedömdes lämpligt
  , och också med hänsyn till konsumenternas intressen
  .

, och också med hänsyn till konsumenternas intressen

Ändring 660

Ändring 660

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 114 – punkt 4 – stycke 3

Artikel 114 – punkt 4 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den planerade innovationen kan grunda sig på både nya och traditionella metoder i nya geografiska och miljömässiga sammanhang. | Den planerade innovationen kan grunda sig på både nya och traditionella
  och agroekologiska
  metoder i nya geografiska och miljömässiga sammanhang. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den planerade innovationen kan grunda sig på både nya och traditionella metoder i nya geografiska och miljömässiga sammanhang.

Den planerade innovationen kan grunda sig på både nya och traditionella
  och agroekologiska
  metoder i nya geografiska och miljömässiga sammanhang.

och agroekologiska

Ändring 661

Ändring 661

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 114 – punkt 4 – stycke 4

Artikel 114 – punkt 4 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De operativa grupperna ska sprida sina planer och resultaten av sina projekt, särskilt via nätverken inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | De operativa grupperna ska sprida sina planer och resultaten av sina projekt, särskilt via nätverken inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , och ska kunna ha medlemmar från mer än en medlemsstat
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De operativa grupperna ska sprida sina planer och resultaten av sina projekt, särskilt via nätverken inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

De operativa grupperna ska sprida sina planer och resultaten av sina projekt, särskilt via nätverken inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , och ska kunna ha medlemmar från mer än en medlemsstat
  .

, och ska kunna ha medlemmar från mer än en medlemsstat

Ändring 662

Ändring 662

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 115 – punkt 2 – led a

Artikel 115 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | En uppsättning gemensamma output-, resultat- och effektindikatorer,
  däribland de
  som avses i artikel 7, som kommer att användas som grund för övervakning, utvärdering och
  årlig
  prestationsrapportering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

En uppsättning gemensamma output-, resultat- och effektindikatorer,
  däribland de
  som avses i artikel 7, som kommer att användas som grund för övervakning, utvärdering och
  årlig
  prestationsrapportering.

däribland de

årlig

| (a) | En uppsättning gemensamma output-, resultat- och effektindikatorer,
  enligt vad
  som avses i artikel 7, som kommer att användas som grund för övervakning, utvärdering och prestationsrapportering. |
| --- | --- |

(a)

En uppsättning gemensamma output-, resultat- och effektindikatorer,
  enligt vad
  som avses i artikel 7, som kommer att användas som grund för övervakning, utvärdering och prestationsrapportering.

enligt vad

Ändring 663

Ändring 663

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 115 – punkt 2 – led b

Artikel 115 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Mål och årliga delmål som fastställts i förhållande till de relevanta särskilda målen med hjälp av resultatindikatorer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Mål och årliga delmål som fastställts i förhållande till de relevanta särskilda målen med hjälp av resultatindikatorer.

| (b) | Mål och årliga
  , eller i förekommande fall fleråriga,
  delmål som fastställts i förhållande till de relevanta särskilda målen med hjälp av resultatindikatorer. |
| --- | --- |

(b)

Mål och årliga
  , eller i förekommande fall fleråriga,
  delmål som fastställts i förhållande till de relevanta särskilda målen med hjälp av resultatindikatorer.

, eller i förekommande fall fleråriga,

Ändring 664

Ändring 664

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 115 – punkt 3

Artikel 115 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Prestationsramen ska omfatta
  följande: | 3.   Prestationsramen ska omfatta
  innehållet i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet, i förekommande fall, de regionala interventionsprogrammen. |
| (a) | Innehållet i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Prestationsramen ska omfatta
  följande:

3.   Prestationsramen ska omfatta
  innehållet i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inbegripet, i förekommande fall, de regionala interventionsprogrammen.

(a)

(a)

Innehållet i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Innehållet i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (b) | De marknadsåtgärder och andra interventioner som föreskrivs i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(b)

(b)

De marknadsåtgärder och andra interventioner som föreskrivs i förordning (EU) nr 1308/2013.

De marknadsåtgärder och andra interventioner som föreskrivs i förordning (EU) nr 1308/2013.

Ändring 665

Ändring 665

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 116 – led a

Artikel 116 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | bedöma den gemensamma jordbrukspolitikens konsekvenser, effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde för EU, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

bedöma den gemensamma jordbrukspolitikens konsekvenser, effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde för EU,

| (a) | bedöma den gemensamma jordbrukspolitikens konsekvenser, effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde för EU
  samt förenkla förfarandena för stödmottagarna
  , |
| --- | --- |

(a)

bedöma den gemensamma jordbrukspolitikens konsekvenser, effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde för EU
  samt förenkla förfarandena för stödmottagarna
  ,

samt förenkla förfarandena för stödmottagarna

Ändring 666

Ändring 666

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 116 – led e

Artikel 116 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | stödja en gemensam läroprocess med avseende på övervakning och utvärdering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

stödja en gemensam läroprocess med avseende på övervakning och utvärdering.

| (e) | stödja en gemensam läroprocess med avseende på övervakning och utvärdering
  , genom att beakta områden där grundläggande data saknas eller är otillräckliga och för vilka mer relevanta och exakta indikatorer kan utvecklas
  . |
| --- | --- |

(e)

stödja en gemensam läroprocess med avseende på övervakning och utvärdering
  , genom att beakta områden där grundläggande data saknas eller är otillräckliga och för vilka mer relevanta och exakta indikatorer kan utvecklas
  .

, genom att beakta områden där grundläggande data saknas eller är otillräckliga och för vilka mer relevanta och exakta indikatorer kan utvecklas

Ändring 667

Ändring 667

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 117 – stycke 1

Artikel 117 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska inrätta ett elektroniskt informationssystem i vilket de ska registrera och lagra centrala uppgifter om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som krävs för övervakning och utvärdering, särskilt om varje intervention som valts ut för finansiering och om genomförda interventioner, inbegripet uppgifter om varje stödmottagare och insats. | Medlemsstaterna ska inrätta ett elektroniskt informationssystem
  eller använda ett befintligt,
  i vilket de ska registrera och lagra centrala uppgifter om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som krävs för övervakning och utvärdering, särskilt om varje intervention som valts ut för finansiering och om genomförda interventioner, inbegripet uppgifter om varje stödmottagare och insats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska inrätta ett elektroniskt informationssystem i vilket de ska registrera och lagra centrala uppgifter om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som krävs för övervakning och utvärdering, särskilt om varje intervention som valts ut för finansiering och om genomförda interventioner, inbegripet uppgifter om varje stödmottagare och insats.

Medlemsstaterna ska inrätta ett elektroniskt informationssystem
  eller använda ett befintligt,
  i vilket de ska registrera och lagra centrala uppgifter om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som krävs för övervakning och utvärdering, särskilt om varje intervention som valts ut för finansiering och om genomförda interventioner, inbegripet uppgifter om varje stödmottagare och insats.

eller använda ett befintligt,

Ändring 668

Ändring 668

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 118 – stycke 1

Artikel 118 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska se till att stödmottagare som får stöd för interventioner inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och lokala aktionsgrupper ska åta sig att tillhandahålla den förvaltande myndigheten eller andra organ till vilka den förvaltande myndigheten delegerat funktioner all information som behövs för övervakning och utvärdering av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | Medlemsstaterna ska se till att stödmottagare som får stöd för interventioner inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och lokala aktionsgrupper ska åta sig att tillhandahålla den förvaltande myndigheten
  , eller de regionala förvaltande myndigheterna,
  eller andra organ till vilka den förvaltande myndigheten delegerat funktioner all information som behövs för övervakning och utvärdering av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska se till att stödmottagare som får stöd för interventioner inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och lokala aktionsgrupper ska åta sig att tillhandahålla den förvaltande myndigheten eller andra organ till vilka den förvaltande myndigheten delegerat funktioner all information som behövs för övervakning och utvärdering av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Medlemsstaterna ska se till att stödmottagare som får stöd för interventioner inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och lokala aktionsgrupper ska åta sig att tillhandahålla den förvaltande myndigheten
  , eller de regionala förvaltande myndigheterna,
  eller andra organ till vilka den förvaltande myndigheten delegerat funktioner all information som behövs för övervakning och utvärdering av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

, eller de regionala förvaltande myndigheterna,

Ändring 669

Ändring 669

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 118 – stycke 2

Artikel 118 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska se till att heltäckande,
  fullständiga,
  aktuella och tillförlitliga datakällor inrättas som möjliggör en effektiv uppföljning av framstegen mot att uppnå de fastställda målen med hjälp av politiska output-, resultat- och effektindikatorer. | Medlemsstaterna ska se till att heltäckande, aktuella och tillförlitliga datakällor
  , däribland databaser,
  inrättas som möjliggör en effektiv uppföljning av framstegen mot att uppnå de fastställda målen med hjälp av politiska output-, resultat- och effektindikatorer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska se till att heltäckande,
  fullständiga,
  aktuella och tillförlitliga datakällor inrättas som möjliggör en effektiv uppföljning av framstegen mot att uppnå de fastställda målen med hjälp av politiska output-, resultat- och effektindikatorer.

fullständiga,

Medlemsstaterna ska se till att heltäckande, aktuella och tillförlitliga datakällor
  , däribland databaser,
  inrättas som möjliggör en effektiv uppföljning av framstegen mot att uppnå de fastställda målen med hjälp av politiska output-, resultat- och effektindikatorer.

, däribland databaser,

Ändring 670

Ändring 670

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 119

Artikel 119

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den förvaltande myndigheten och övervakningskommittén ska övervaka genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och de framsteg som gjorts mot de mål som anges i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken på grundval av output- och resultatindikatorer. | Både
  den förvaltande myndigheten och övervakningskommittén ska övervaka genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och de framsteg som gjorts mot de mål som anges i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken på grundval av output- och resultatindikatorer
  , i tillämpliga fall i samarbete med de regionala förvaltande myndigheterna och de regionala övervakningskommittéerna
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den förvaltande myndigheten och övervakningskommittén ska övervaka genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och de framsteg som gjorts mot de mål som anges i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken på grundval av output- och resultatindikatorer.

Både
  den förvaltande myndigheten och övervakningskommittén ska övervaka genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och de framsteg som gjorts mot de mål som anges i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken på grundval av output- och resultatindikatorer
  , i tillämpliga fall i samarbete med de regionala förvaltande myndigheterna och de regionala övervakningskommittéerna
  .

Både

, i tillämpliga fall i samarbete med de regionala förvaltande myndigheterna och de regionala övervakningskommittéerna

Ändring 671

Ändring 671

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 120 – rubriken

Artikel 120 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genomförandebefogenheter
  för
  resultatramen | Delegerade befogenheter
  för
  prestationsramen |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Genomförandebefogenheter
  för
  resultatramen

Genomförandebefogenheter

resultatramen

Delegerade befogenheter
  för
  prestationsramen

Delegerade befogenheter

prestationsramen

Ändring 672

Ändring 672

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 120 – stycke 1

Artikel 120 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska anta
  genomförandeakter för resultatramen
  . Sådana akter ska innehålla en förteckning över kontextindikatorer, andra indikatorer som behövs för lämplig övervakning och utvärdering av politiken, metoderna för beräkning av indikatorerna och nödvändiga bestämmelser som ser till att de uppgifter som medlemsstaterna samlar in är korrekta och tillförlitliga. Dessa
  genomförandeakter
  ska antas i enlighet med
  det granskningsförfarande som avses i
  artikel
  139.2
  . | Kommissionen ska anta
  delegerade akter som kompletterar denna förordning genom att fastställa innehållet i prestationsramen
  . Sådana akter ska innehålla en förteckning över kontextindikatorer, andra indikatorer som behövs för lämplig övervakning och utvärdering av politiken, metoderna för beräkning av indikatorerna och nödvändiga bestämmelser som ser till att de uppgifter som medlemsstaterna samlar in är korrekta och tillförlitliga. Dessa
  delegerade akter
  ska antas i enlighet med artikel
  138
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska anta
  genomförandeakter för resultatramen
  . Sådana akter ska innehålla en förteckning över kontextindikatorer, andra indikatorer som behövs för lämplig övervakning och utvärdering av politiken, metoderna för beräkning av indikatorerna och nödvändiga bestämmelser som ser till att de uppgifter som medlemsstaterna samlar in är korrekta och tillförlitliga. Dessa
  genomförandeakter
  ska antas i enlighet med
  det granskningsförfarande som avses i
  artikel
  139.2
  .

genomförandeakter för resultatramen

genomförandeakter

det granskningsförfarande som avses i

139.2

Kommissionen ska anta
  delegerade akter som kompletterar denna förordning genom att fastställa innehållet i prestationsramen
  . Sådana akter ska innehålla en förteckning över kontextindikatorer, andra indikatorer som behövs för lämplig övervakning och utvärdering av politiken, metoderna för beräkning av indikatorerna och nödvändiga bestämmelser som ser till att de uppgifter som medlemsstaterna samlar in är korrekta och tillförlitliga. Dessa
  delegerade akter
  ska antas i enlighet med artikel
  138
  .

delegerade akter som kompletterar denna förordning genom att fastställa innehållet i prestationsramen

delegerade akter

138

Ändring 673

Ändring 673

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 121 – rubriken

Artikel 121 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Årliga resultatrapporter | Prestationsrapporter |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Årliga resultatrapporter

Årliga resultatrapporter

Prestationsrapporter

Prestationsrapporter

Ändring 674

Ändring 674

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 121 – punkt 1

Artikel 121 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Senast den 15 februari 2023 och därefter senast den 15 februari varje år till och med 2030
  ska medlemsstaterna till kommissionen skicka in
  en årlig resultatrapport
  om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  under det föregående budgetår. Den rapport som lämnas in 2023 ska omfatta budgetåren 2021 och 2022. För direktstöd som avses
  i 
  avdelning III kapitel II ska rapporten omfatta endast budgetåret 2022
  . | 1.   Medlemsstaterna ska till kommissionen skicka in
  prestationsrapporter
  om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  i enlighet med artikel 8
  i 
  förordning (EU) [den övergripande förordningen]
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Senast den 15 februari 2023 och därefter senast den 15 februari varje år till och med 2030
  ska medlemsstaterna till kommissionen skicka in
  en årlig resultatrapport
  om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  under det föregående budgetår. Den rapport som lämnas in 2023 ska omfatta budgetåren 2021 och 2022. För direktstöd som avses
  i 
  avdelning III kapitel II ska rapporten omfatta endast budgetåret 2022
  .

1.   Medlemsstaterna ska till kommissionen skicka in
  prestationsrapporter
  om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  i enlighet med artikel 8
  i 
  förordning (EU) [den övergripande förordningen]
  .

Ändring 675

Ändring 675

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 121 – punkt 2

Artikel 121 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den sista
  årliga resultatrapport
  som ska skickas in
  senast den 15 februari 2030
  ska omfatta en sammanfattning av de utvärderingar som gjorts under genomförandeperioden. | 2.   Den sista
  prestationsrapporten
  som ska skickas in ska omfatta en sammanfattning av de utvärderingar som gjorts under genomförandeperioden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den sista
  årliga resultatrapport
  som ska skickas in
  senast den 15 februari 2030
  ska omfatta en sammanfattning av de utvärderingar som gjorts under genomförandeperioden.

2.   Den sista
  prestationsrapporten
  som ska skickas in ska omfatta en sammanfattning av de utvärderingar som gjorts under genomförandeperioden.

Ändring 676

Ändring 676

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 121 – punkt 3

Artikel 121 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   För att vara giltig ska
  den årliga resultatrapporten
  innehålla all den information som krävs enligt punkterna 4, 5 och 6. Kommissionen ska inom 15 arbetsdagar från mottagandet av
  den årliga resultatrapporten
  informera medlemsstaten om rapporten inte är godtagbar, och om detta inte sker ska den anses godtagbar. | 3.   För att vara giltig ska
  prestationsrapporten
  innehålla all den information som krävs enligt punkterna 4, 5 och 6. Kommissionen ska inom 15 arbetsdagar från mottagandet av
  prestationsrapporten
  informera medlemsstaten om rapporten inte är godtagbar, och om detta inte sker ska den anses godtagbar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   För att vara giltig ska
  den årliga resultatrapporten
  innehålla all den information som krävs enligt punkterna 4, 5 och 6. Kommissionen ska inom 15 arbetsdagar från mottagandet av
  den årliga resultatrapporten
  informera medlemsstaten om rapporten inte är godtagbar, och om detta inte sker ska den anses godtagbar.

3.   För att vara giltig ska
  prestationsrapporten
  innehålla all den information som krävs enligt punkterna 4, 5 och 6. Kommissionen ska inom 15 arbetsdagar från mottagandet av
  prestationsrapporten
  informera medlemsstaten om rapporten inte är godtagbar, och om detta inte sker ska den anses godtagbar.

Ändring 677

Ändring 677

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 121 – punkt 4 – stycke 1

Artikel 121 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I
  de årliga resultatrapporterna
  anges central kvalitativ och kvantitativ information om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken med hänvisning till ekonomiska data samt output- och resultatindikatorer i enlighet med artikel 118 andra stycket. De ska också innehålla information om genomförd output, genomförda utgifter, genomförda resultat och avståndet till respektive mål. | I
  prestationsrapporterna
  anges central kvalitativ och kvantitativ information om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken med hänvisning till ekonomiska data samt output- och resultatindikatorer i enlighet med artikel 118 andra stycket. De ska också innehålla information om genomförd output, genomförda utgifter, genomförda resultat och avståndet till respektive mål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I
  de årliga resultatrapporterna
  anges central kvalitativ och kvantitativ information om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken med hänvisning till ekonomiska data samt output- och resultatindikatorer i enlighet med artikel 118 andra stycket. De ska också innehålla information om genomförd output, genomförda utgifter, genomförda resultat och avståndet till respektive mål.

de årliga resultatrapporterna

I
  prestationsrapporterna
  anges central kvalitativ och kvantitativ information om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken med hänvisning till ekonomiska data samt output- och resultatindikatorer i enlighet med artikel 118 andra stycket. De ska också innehålla information om genomförd output, genomförda utgifter, genomförda resultat och avståndet till respektive mål.

prestationsrapporterna

Ändring 678

Ändring 678

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 121 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 121 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För alla interventionstyper som inte omfattas av artikel 89 i denna förordning och där genomförd output och genomförda utgifter avviker med 50 % från den årliga planerade outputen och utgifterna ska medlemsstaten lämna en motivering för denna avvikelse. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För alla interventionstyper som inte omfattas av artikel 89 i denna förordning och där genomförd output och genomförda utgifter avviker med 50 % från den årliga planerade outputen och utgifterna ska medlemsstaten lämna en motivering för denna avvikelse.

För alla interventionstyper som inte omfattas av artikel 89 i denna förordning och där genomförd output och genomförda utgifter avviker med 50 % från den årliga planerade outputen och utgifterna ska medlemsstaten lämna en motivering för denna avvikelse.

utgår

utgår

Ändring 679

Ändring 679

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 121 – punkt 5

Artikel 121 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   De överförda uppgifterna ska baseras på de värden som uppnåtts för indikatorerna för delvis och fullständigt genomförda interventioner. De ska också ange en sammanfattning av läget i genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  under föregående budgetår
  , frågor som påverkar prestationen när det gäller den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt vad gäller avvikelser från delmål med förklaringar och i relevanta fall med en beskrivning av vilka åtgärder som vidtagits. | 5.   De överförda uppgifterna ska baseras på de värden som uppnåtts för indikatorerna för delvis och fullständigt genomförda interventioner. De ska också ange en sammanfattning av läget i genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, frågor som påverkar prestationen när det gäller den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt vad gäller avvikelser från delmål med förklaringar och i relevanta fall med en beskrivning av vilka åtgärder som vidtagits. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   De överförda uppgifterna ska baseras på de värden som uppnåtts för indikatorerna för delvis och fullständigt genomförda interventioner. De ska också ange en sammanfattning av läget i genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  under föregående budgetår
  , frågor som påverkar prestationen när det gäller den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt vad gäller avvikelser från delmål med förklaringar och i relevanta fall med en beskrivning av vilka åtgärder som vidtagits.

5.   De överförda uppgifterna ska baseras på de värden som uppnåtts för indikatorerna för delvis och fullständigt genomförda interventioner. De ska också ange en sammanfattning av läget i genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, frågor som påverkar prestationen när det gäller den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt vad gäller avvikelser från delmål med förklaringar och i relevanta fall med en beskrivning av vilka åtgärder som vidtagits.

Ändring 680

Ändring 680

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 121 – punkt 7

Artikel 121 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.
     
  Kommissionen ska göra en årlig prestationsöversyn och ett årligt prestationsavslut som avses i artikel 52 i förordning (EU) [HzR] på grundval av den information som ges i de årliga prestationsrapporterna. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.
     
  Kommissionen ska göra en årlig prestationsöversyn och ett årligt prestationsavslut som avses i artikel 52 i förordning (EU) [HzR] på grundval av den information som ges i de årliga prestationsrapporterna.

utgår

utgår

Ändring 681

Ändring 681

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 121 – punkt 8 – stycke 1

Artikel 121 – punkt 8 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I den årliga resultatöversynen kan kommissionen
  lämna synpunkter
  på de årliga resultatrapporterna
  inom en månad efter det att de överlämnats. Om kommissionen inte lämnar synpunkter inom denna tidsfrist ska rapporterna anses vara godkända. | Kommissionen ska utarbeta en prestationsöversyn på grundval av den information som ges i prestationsrapporterna och
  får lämna synpunkter
  senast
  inom en månad efter det att de
  fullständiga rapporterna
  överlämnats. Om kommissionen inte lämnar synpunkter inom denna tidsfrist ska rapporterna anses vara godkända. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I den årliga resultatöversynen kan kommissionen
  lämna synpunkter
  på de årliga resultatrapporterna
  inom en månad efter det att de överlämnats. Om kommissionen inte lämnar synpunkter inom denna tidsfrist ska rapporterna anses vara godkända.

I den årliga resultatöversynen kan kommissionen

på de årliga resultatrapporterna

Kommissionen ska utarbeta en prestationsöversyn på grundval av den information som ges i prestationsrapporterna och
  får lämna synpunkter
  senast
  inom en månad efter det att de
  fullständiga rapporterna
  överlämnats. Om kommissionen inte lämnar synpunkter inom denna tidsfrist ska rapporterna anses vara godkända.

Kommissionen ska utarbeta en prestationsöversyn på grundval av den information som ges i prestationsrapporterna och

senast

fullständiga rapporterna

Ändring 682

Ändring 682

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 121 – punkt 9

Artikel 121 – punkt 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.   Om det rapporterade värdet på en eller flera resultatindikatorer visar en skillnad på mer än 25 % från respektive delmål för det aktuella rapporteringsåret får kommissionen uppmana den medlemsstaten att lägga fram en handlingsplan i enlighet med artikel 39.1 i förordning (EU) [HzR] där man beskriver avsedda korrigerande åtgärder och den förväntade tidsramen. | 9.   Om det rapporterade värdet på en eller flera resultatindikatorer visar en skillnad på mer än 25 % från respektive delmål för det aktuella rapporteringsåret
  ska medlemsstaterna lämna in motiveringar till denna skillnad. Vid behov
  får kommissionen uppmana den medlemsstaten att lägga fram en handlingsplan
  som ska utarbetas i samråd med kommissionen
  i enlighet med artikel 39.1 i förordning (EU) [den övergripande förordningen] där man beskriver avsedda korrigerande åtgärder och den förväntade tidsramen
  för dess genomförande
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.   Om det rapporterade värdet på en eller flera resultatindikatorer visar en skillnad på mer än 25 % från respektive delmål för det aktuella rapporteringsåret får kommissionen uppmana den medlemsstaten att lägga fram en handlingsplan i enlighet med artikel 39.1 i förordning (EU) [HzR] där man beskriver avsedda korrigerande åtgärder och den förväntade tidsramen.

9.   Om det rapporterade värdet på en eller flera resultatindikatorer visar en skillnad på mer än 25 % från respektive delmål för det aktuella rapporteringsåret
  ska medlemsstaterna lämna in motiveringar till denna skillnad. Vid behov
  får kommissionen uppmana den medlemsstaten att lägga fram en handlingsplan
  som ska utarbetas i samråd med kommissionen
  i enlighet med artikel 39.1 i förordning (EU) [den övergripande förordningen] där man beskriver avsedda korrigerande åtgärder och den förväntade tidsramen
  för dess genomförande
  .

Ändring 683

Ändring 683

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 121 – punkt 10

Artikel 121 – punkt 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 10.   
  De årliga resultatrapporterna och en
  sammanfattning av innehållet ska göras
  tillgängliga
  för allmänheten. | 10.   
  En
  sammanfattning av innehållet
  i prestationsrapporterna
  ska
  utarbetas och
  göras
  tillgänglig
  för allmänheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

10.   
  De årliga resultatrapporterna och en
  sammanfattning av innehållet ska göras
  tillgängliga
  för allmänheten.

10.   
  En
  sammanfattning av innehållet
  i prestationsrapporterna
  ska
  utarbetas och
  göras
  tillgänglig
  för allmänheten.

Ändring 684

Ändring 684

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 121 – punkt 11

Artikel 121 – punkt 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 11.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om presentationen av
  de årliga genomföranderapporterna
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2. | 11.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om presentationen av
  prestationsrapporterna
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

11.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om presentationen av
  de årliga genomföranderapporterna
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2.

11.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om presentationen av
  prestationsrapporterna
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2.

Ändring 685

Ändring 685

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – rubriken

Artikel 122 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Årliga
  översynsmöten | Översynsmöten |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Årliga
  översynsmöten

Årliga

Översynsmöten

Ändring 686

Ändring 686

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 1

Artikel 122 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska varje år anordna ett
  årligt
  översynsmöte med kommissionen där ordförandeskapet innehas gemensamt eller av kommissionen, och det äger rum tidigast två månader efter inlämnandet av
  den årliga resultatrapporten
  . | 1.   Medlemsstaterna ska varje år anordna ett översynsmöte med kommissionen där ordförandeskapet innehas gemensamt eller av kommissionen, och det äger rum tidigast två månader efter inlämnandet av
  prestationsrapporten
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska varje år anordna ett
  årligt
  översynsmöte med kommissionen där ordförandeskapet innehas gemensamt eller av kommissionen, och det äger rum tidigast två månader efter inlämnandet av
  den årliga resultatrapporten
  .

1.   Medlemsstaterna ska varje år anordna ett översynsmöte med kommissionen där ordförandeskapet innehas gemensamt eller av kommissionen, och det äger rum tidigast två månader efter inlämnandet av
  prestationsrapporten
  .

Ändring 687

Ändring 687

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 122 – punkt 2

Artikel 122 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Syftet med
  det årliga
  översynsmötet är att undersöka resultatet av varje plan, inbegripet de framsteg som gjorts för att uppnå fastställda mål, frågor som påverkar resultatet och tidigare eller framtida åtgärder som ska vidtas för att ta itu med dem. | 2.   Syftet med översynsmötet är att undersöka resultatet av varje plan, inbegripet de framsteg som gjorts för att uppnå fastställda mål, frågor som påverkar resultatet och tidigare eller framtida åtgärder som ska vidtas för att ta itu med dem.
  Dessa möten ska när så är möjligt användas för att undersöka planernas effekter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Syftet med
  det årliga
  översynsmötet är att undersöka resultatet av varje plan, inbegripet de framsteg som gjorts för att uppnå fastställda mål, frågor som påverkar resultatet och tidigare eller framtida åtgärder som ska vidtas för att ta itu med dem.

2.   Syftet med översynsmötet är att undersöka resultatet av varje plan, inbegripet de framsteg som gjorts för att uppnå fastställda mål, frågor som påverkar resultatet och tidigare eller framtida åtgärder som ska vidtas för att ta itu med dem.
  Dessa möten ska när så är möjligt användas för att undersöka planernas effekter.

Ändring 688

Ändring 688

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 123

Artikel 123

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 123 | utgår |
| Prestationsbonus | |
| 1.
     
  Prestationsbaserad bonus kan tilldelas medlemsstater 2026 för att belöna goda resultat när det gäller miljö- och klimatmål förutsatt att den berörda medlemsstaten har uppfyllt det villkor som anges i artikel 124.1. | |
| 2.
     
  Prestationsbonusen ska motsvara 5 % av beloppet per medlemsstat för budgetåret 2027 enligt bilaga IX. | |
| Medel som överförts mellan EGFJ och Ejflu enligt artiklarna 15 och 90 ska undantas vid beräkningen av prestationsbonus. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 123

Artikel 123

utgår

utgår

Prestationsbonus

Prestationsbonus

1.
     
  Prestationsbaserad bonus kan tilldelas medlemsstater 2026 för att belöna goda resultat när det gäller miljö- och klimatmål förutsatt att den berörda medlemsstaten har uppfyllt det villkor som anges i artikel 124.1.

2.
     
  Prestationsbonusen ska motsvara 5 % av beloppet per medlemsstat för budgetåret 2027 enligt bilaga IX.

Medel som överförts mellan EGFJ och Ejflu enligt artiklarna 15 och 90 ska undantas vid beräkningen av prestationsbonus.

Medel som överförts mellan EGFJ och Ejflu enligt artiklarna 15 och 90 ska undantas vid beräkningen av prestationsbonus.

Ändring 689

Ändring 689

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 124

Artikel 124

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 124 | utgår |
| Tilldelning av prestationsbonus | |
| 1.
     
  På grundval av resultatöversynen 2026 ska prestationsbonus som hålls inne från en medlemsstats anslag enligt artikel 123 andra stycket tilldelas denna medlemsstat om de resultatindikatorer som tillämpas på särskilda miljö- och klimatmål i artikel 6.1 d, e och f i dess strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken har uppnått minst 90 % av målvärdet för 2025. | |
| 2.
     
  Kommissionen ska inom två månader efter mottagandet av den årliga resultatrapporten 2026 anta en genomförandeakt, utan att tillämpa det kommittéförfarande som avses i artikel 139, för att besluta huruvida varje medlemsstat enligt sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken har uppnått de målvärden som avses i punkt 1 i denna artikel. | |
| 3.
     
  Om de målvärdena som avses i punkt 1 uppnås ska kommissionen bevilja beeloppet för resultatbonus till de berörda medlemsstaterna, och det anses vara definitivt tilldelat budgetår 2027 på grundval av det beslut som avses i punkt 2. | |
| 4.
     
  Om de målvärden som avses i punkt 1 inte uppnås ska kommissionen inte bevilja åtagandena för budgetår 2027 avseende resultatbonus åt de berörda medlemsstaterna. | |
| 5.
     
  Vid tilldelningen av resultatbonus kan kommissionen ta hänsyn till fall av force majeure och svåra socioekonomiska kriser som hindrar att delmålen uppnås. | |
| 6.
     
  Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa närmare bestämmelser för att säkerställa en enhetlig metod för att fastställa hur medlemsstaterna ska tilldelas resultatbonus. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 124

Artikel 124

utgår

utgår

Tilldelning av prestationsbonus

Tilldelning av prestationsbonus

1.
     
  På grundval av resultatöversynen 2026 ska prestationsbonus som hålls inne från en medlemsstats anslag enligt artikel 123 andra stycket tilldelas denna medlemsstat om de resultatindikatorer som tillämpas på särskilda miljö- och klimatmål i artikel 6.1 d, e och f i dess strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken har uppnått minst 90 % av målvärdet för 2025.

2.
     
  Kommissionen ska inom två månader efter mottagandet av den årliga resultatrapporten 2026 anta en genomförandeakt, utan att tillämpa det kommittéförfarande som avses i artikel 139, för att besluta huruvida varje medlemsstat enligt sin strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken har uppnått de målvärden som avses i punkt 1 i denna artikel.

3.
     
  Om de målvärdena som avses i punkt 1 uppnås ska kommissionen bevilja beeloppet för resultatbonus till de berörda medlemsstaterna, och det anses vara definitivt tilldelat budgetår 2027 på grundval av det beslut som avses i punkt 2.

4.
     
  Om de målvärden som avses i punkt 1 inte uppnås ska kommissionen inte bevilja åtagandena för budgetår 2027 avseende resultatbonus åt de berörda medlemsstaterna.

5.
     
  Vid tilldelningen av resultatbonus kan kommissionen ta hänsyn till fall av force majeure och svåra socioekonomiska kriser som hindrar att delmålen uppnås.

6.
     
  Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa närmare bestämmelser för att säkerställa en enhetlig metod för att fastställa hur medlemsstaterna ska tilldelas resultatbonus. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2.

Ändring 690

Ändring 690

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 125 – punkt 1

Artikel 125 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska genomföra förhandsutvärderingar för att förbättra kvaliteten på utformningen av sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | 1.   Medlemsstaterna
  , och i förekommande fall regionerna,
  ska genomföra förhandsutvärderingar för att förbättra kvaliteten på utformningen av sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska genomföra förhandsutvärderingar för att förbättra kvaliteten på utformningen av sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

1.   Medlemsstaterna
  , och i förekommande fall regionerna,
  ska genomföra förhandsutvärderingar för att förbättra kvaliteten på utformningen av sina strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Ändring 691

Ändring 691

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 125 – punkt 3 – led g

Artikel 125 – punkt 3 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | om förfarandena för övervakning av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och för insamling av de uppgifter som behövs för utvärderingarna är lämpliga, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

om förfarandena för övervakning av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och för insamling av de uppgifter som behövs för utvärderingarna är lämpliga,

| (g) | om förfarandena för övervakning av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och för insamling av de uppgifter
  , samt i tillämpliga fall de könsuppdelade uppgifter,
  som behövs för utvärderingarna är lämpliga, |
| --- | --- |

(g)

om förfarandena för övervakning av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och för insamling av de uppgifter
  , samt i tillämpliga fall de könsuppdelade uppgifter,
  som behövs för utvärderingarna är lämpliga,

, samt i tillämpliga fall de könsuppdelade uppgifter,

Ändring 692

Ändring 692

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 126 – punkt 1

Artikel 126 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska utvärdera de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att förbättra kvaliteten på utformningen och genomförandet av planerna och för att bedöma effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde för EU och följderna av bidraget för den gemensamma jordbrukspolitikens allmänna och särskilda mål i artiklarna 5 och 6.1. | 1.   Medlemsstaterna
  , och i förekommande fall regionerna,
  ska utvärdera de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att förbättra kvaliteten på utformningen och genomförandet av planerna och för att bedöma effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde för EU och följderna av bidraget för den gemensamma jordbrukspolitikens allmänna och särskilda mål i artiklarna 5 och 6.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska utvärdera de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att förbättra kvaliteten på utformningen och genomförandet av planerna och för att bedöma effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde för EU och följderna av bidraget för den gemensamma jordbrukspolitikens allmänna och särskilda mål i artiklarna 5 och 6.1.

1.   Medlemsstaterna
  , och i förekommande fall regionerna,
  ska utvärdera de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att förbättra kvaliteten på utformningen och genomförandet av planerna och för att bedöma effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde för EU och följderna av bidraget för den gemensamma jordbrukspolitikens allmänna och särskilda mål i artiklarna 5 och 6.1.

Ändring 693

Ändring 693

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 126 – punkt 2

Artikel 126 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemstaterna ska låta funktionellt oberoende experter göra utvärderingarna. | 2.   Medlemsstaterna
  , och i förekommande fall regionerna,
  ska låta funktionellt oberoende experter göra utvärderingarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemstaterna ska låta funktionellt oberoende experter göra utvärderingarna.

2.   Medlemsstaterna
  , och i förekommande fall regionerna,
  ska låta funktionellt oberoende experter göra utvärderingarna.

Ändring 694

Ändring 694

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 126 – punkt 3

Artikel 126 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska se till att det finns förfaranden som gör det möjligt att ta fram och samla in de uppgifter som krävs för utvärderingarna. | 3.   Medlemsstaterna
  , och i förekommande fall regionerna,
  ska se till att det finns förfaranden som gör det möjligt att ta fram och samla in de uppgifter som krävs för utvärderingarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska se till att det finns förfaranden som gör det möjligt att ta fram och samla in de uppgifter som krävs för utvärderingarna.

3.   Medlemsstaterna
  , och i förekommande fall regionerna,
  ska se till att det finns förfaranden som gör det möjligt att ta fram och samla in de uppgifter som krävs för utvärderingarna.

Ändring 695

Ändring 695

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 126 – punkt 4

Artikel 126 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska ansvara för utvärderingen av hur ändamålsenliga interventionerna inom den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken är för uppnåendet av de särskilda målen i artikel 6.1. | 4.   Medlemsstaterna
  , och i förekommande fall regionerna,
  ska ansvara för utvärderingen av hur ändamålsenliga interventionerna inom den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken är för uppnåendet av de särskilda målen i artikel 6.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Medlemsstaterna ska ansvara för utvärderingen av hur ändamålsenliga interventionerna inom den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken är för uppnåendet av de särskilda målen i artikel 6.1.

4.   Medlemsstaterna
  , och i förekommande fall regionerna,
  ska ansvara för utvärderingen av hur ändamålsenliga interventionerna inom den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken är för uppnåendet av de särskilda målen i artikel 6.1.

Ändring 696

Ändring 696

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 126 – punkt 5

Artikel 126 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterna ska utarbeta en utvärderingsplan med uppgifter om planerade utvärderingar under genomförandeperioden. | 5.   Medlemsstaterna
  , och i förekommande fall regionerna,
  ska utarbeta en utvärderingsplan med uppgifter om planerade utvärderingar under genomförandeperioden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Medlemsstaterna ska utarbeta en utvärderingsplan med uppgifter om planerade utvärderingar under genomförandeperioden.

5.   Medlemsstaterna
  , och i förekommande fall regionerna,
  ska utarbeta en utvärderingsplan med uppgifter om planerade utvärderingar under genomförandeperioden.

Ändring 697

Ändring 697

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 126 – punkt 6

Artikel 126 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Medlemsstaterna ska lägga fram utvärderingsplanen för övervakningskommittén senast ett år efter det att den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken har godkänts. | 6.   Medlemsstaterna
  , och i förekommande fall regionerna,
  ska lägga fram utvärderingsplanen för övervakningskommittén senast ett år efter det att den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken har godkänts. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Medlemsstaterna ska lägga fram utvärderingsplanen för övervakningskommittén senast ett år efter det att den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken har godkänts.

6.   Medlemsstaterna
  , och i förekommande fall regionerna,
  ska lägga fram utvärderingsplanen för övervakningskommittén senast ett år efter det att den strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken har godkänts.

Ändringar 987 och 1335

Ändringar 987 och 1335

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 127 – punkt 1a (ny)

Artikel 127 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Så snart alla de nationella strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken har godkänts kommer kommissionen att beställa en oberoende utvärdering av deras sammanlagda förväntade effekt. Om denna analys visar på en otillräcklig samlad insats i förhållande till ambitionen i den europeiska gröna given kommer kommissionen att vidta lämpliga åtgärder, vilket kan innebära att medlemsstaterna uppmanas att ändra de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken eller att ändringsförslag till denna förordning läggs fram. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Så snart alla de nationella strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken har godkänts kommer kommissionen att beställa en oberoende utvärdering av deras sammanlagda förväntade effekt. Om denna analys visar på en otillräcklig samlad insats i förhållande till ambitionen i den europeiska gröna given kommer kommissionen att vidta lämpliga åtgärder, vilket kan innebära att medlemsstaterna uppmanas att ändra de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken eller att ändringsförslag till denna förordning läggs fram.

Ändringar 988 och 1336

Ändringar 988 och 1336

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 127 – punkt 2

Artikel 127 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen genomföra en halvtidsöversyn för att granska effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde för EU av EGFJ och Ejflu före slutet av det tredje året efter att genomförandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken inleddes med hänsyn till de indikationer som anges i bilaga I. Kommissionen får använda all relevant information som redan finns tillgänglig i enlighet med artikel [128] i [New Financial Regulation]. | 2.   Kommissionen
  ska
  genomföra
  och offentliggöra
  en halvtidsöversyn för att granska effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde för EU av EGFJ och Ejflu före slutet av det tredje året efter att genomförandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken inleddes med hänsyn till de indikationer som anges i bilaga I. Kommissionen får använda all relevant information som redan finns tillgänglig i enlighet med artikel [128] i [New Financial Regulation].
  Om halvtidsöversynen visar på en otillräcklig samlad insats i förhållande till ambitionen i den europeiska gröna given och till unionens miljö- och klimatlagstiftning ska kommissionen att utfärda rekommendationer till medlemsstaterna för att säkerställa att målen i den europeiska gröna given och i den lagstiftning som anges i bilaga XI uppnås. I sina årliga resultatrapporter ska medlemsstaterna redogöra för hur rekommendationerna har beaktats eller förklara varför rekommendationerna, eller en del av dem, inte har genomförts. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen genomföra en halvtidsöversyn för att granska effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde för EU av EGFJ och Ejflu före slutet av det tredje året efter att genomförandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken inleddes med hänsyn till de indikationer som anges i bilaga I. Kommissionen får använda all relevant information som redan finns tillgänglig i enlighet med artikel [128] i [New Financial Regulation].

2.   Kommissionen
  ska
  genomföra
  och offentliggöra
  en halvtidsöversyn för att granska effektivitet, ändamålsenlighet, relevans, konsekvens och mervärde för EU av EGFJ och Ejflu före slutet av det tredje året efter att genomförandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken inleddes med hänsyn till de indikationer som anges i bilaga I. Kommissionen får använda all relevant information som redan finns tillgänglig i enlighet med artikel [128] i [New Financial Regulation].
  Om halvtidsöversynen visar på en otillräcklig samlad insats i förhållande till ambitionen i den europeiska gröna given och till unionens miljö- och klimatlagstiftning ska kommissionen att utfärda rekommendationer till medlemsstaterna för att säkerställa att målen i den europeiska gröna given och i den lagstiftning som anges i bilaga XI uppnås. I sina årliga resultatrapporter ska medlemsstaterna redogöra för hur rekommendationerna har beaktats eller förklara varför rekommendationerna, eller en del av dem, inte har genomförts.

Ändring 698

Ändring 698

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 127 – punkt 4a (ny)

Artikel 127 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen ska i sina utvärderingsrapporter ta hänsyn till de indikatorer som anges i bilaga I till denna förordning samt de faktorer utanför den gemensamma jordbrukspolitiken som påverkat de uppnådda resultaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Kommissionen ska i sina utvärderingsrapporter ta hänsyn till de indikatorer som anges i bilaga I till denna förordning samt de faktorer utanför den gemensamma jordbrukspolitiken som påverkat de uppnådda resultaten.

Ändring 699

Ändring 699

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 129 – punkt 2

Artikel 129 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Data som behövs för kontext- och effektindikatorer ska i möjligaste mån grundas på etablerade informationskällor, t.ex. informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter och Eurostat. Om data för dessa indikatorer inte är tillgängliga eller inte är fullständiga ska bristerna
  åtgärdas
  enligt programmet för europeisk statistik som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (40), den rättsliga ramen för Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) eller genom formella avtal med andra dataleverantörer, såsom gemensamma forskningscentrumet (JRC) och Europeiska miljöbyrån. | 2.   Data som behövs för kontext- och effektindikatorer ska i möjligaste mån grundas på etablerade informationskällor, t.ex. informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter och Eurostat. Om data för dessa indikatorer inte är tillgängliga eller inte är fullständiga ska
  kommissionen åtgärda
  bristerna enligt programmet för europeisk statistik som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (40), den rättsliga ramen för Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) eller genom formella avtal med andra dataleverantörer, såsom gemensamma forskningscentrumet (JRC) och Europeiska miljöbyrån. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Data som behövs för kontext- och effektindikatorer ska i möjligaste mån grundas på etablerade informationskällor, t.ex. informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter och Eurostat. Om data för dessa indikatorer inte är tillgängliga eller inte är fullständiga ska bristerna
  åtgärdas
  enligt programmet för europeisk statistik som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (40), den rättsliga ramen för Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) eller genom formella avtal med andra dataleverantörer, såsom gemensamma forskningscentrumet (JRC) och Europeiska miljöbyrån.

2.   Data som behövs för kontext- och effektindikatorer ska i möjligaste mån grundas på etablerade informationskällor, t.ex. informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter och Eurostat. Om data för dessa indikatorer inte är tillgängliga eller inte är fullständiga ska
  kommissionen åtgärda
  bristerna enligt programmet för europeisk statistik som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (40), den rättsliga ramen för Informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter (ISJR) eller genom formella avtal med andra dataleverantörer, såsom gemensamma forskningscentrumet (JRC) och Europeiska miljöbyrån.

Ändring 1340

Ändring 1340

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 129 – punkt 2a (ny)

Artikel 129 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska förbättra kvaliteten på och frekvensen i insamlingen av uppgifter för de viktigaste jordbruksmålen i den europeiska gröna given, motsvarande effekt- och kontextindikatorerna I.10, I.15, I.18, I.19, I.20, I.26, I.27 och C.32. Dessa uppgifter ska offentliggöras och lämnas till kommissionen i god tid, för att den gemensamma jordbrukspolitikens effektivitet ska kunna bedömas och det ska vara möjligt att övervaka framstegen mot de mål som satts på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna ska förbättra kvaliteten på och frekvensen i insamlingen av uppgifter för de viktigaste jordbruksmålen i den europeiska gröna given, motsvarande effekt- och kontextindikatorerna I.10, I.15, I.18, I.19, I.20, I.26, I.27 och C.32. Dessa uppgifter ska offentliggöras och lämnas till kommissionen i god tid, för att den gemensamma jordbrukspolitikens effektivitet ska kunna bedömas och det ska vara möjligt att övervaka framstegen mot de mål som satts på unionsnivå.

Ändring 700

Ändring 700

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 129 – punkt 3

Artikel 129 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Befintliga administrativa register såsom IACS, LPIS, djurregister och vinodlingsregister ska bibehållas. IACS och LPIS ska utvecklas vidare så att de i högre grad kan tillgodose den gemensamma jordbrukspolitikens behov. Data från administrativa register ska i så hög grad som möjligt användas för statistiska ändamål, i samarbete med medlemsstaternas statistikmyndigheter och Eurostat. | 3.   Befintliga
  uppdaterade
  administrativa register såsom IACS, LPIS, djurregister och vinodlingsregister ska bibehållas. IACS och LPIS ska utvecklas vidare så att de i högre grad kan tillgodose den gemensamma jordbrukspolitikens behov. Data från administrativa register ska i så hög grad som möjligt användas för statistiska ändamål, i samarbete med medlemsstaternas statistikmyndigheter och Eurostat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Befintliga administrativa register såsom IACS, LPIS, djurregister och vinodlingsregister ska bibehållas. IACS och LPIS ska utvecklas vidare så att de i högre grad kan tillgodose den gemensamma jordbrukspolitikens behov. Data från administrativa register ska i så hög grad som möjligt användas för statistiska ändamål, i samarbete med medlemsstaternas statistikmyndigheter och Eurostat.

3.   Befintliga
  uppdaterade
  administrativa register såsom IACS, LPIS, djurregister och vinodlingsregister ska bibehållas. IACS och LPIS ska utvecklas vidare så att de i högre grad kan tillgodose den gemensamma jordbrukspolitikens behov. Data från administrativa register ska i så hög grad som möjligt användas för statistiska ändamål, i samarbete med medlemsstaternas statistikmyndigheter och Eurostat.

Ändring 701

Ändring 701

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 129 – punkt 4

Artikel 129 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     
  Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa regler om de uppgifter som ska överlämnas av medlemsstaterna, med beaktande av behovet av att undvika onödiga administrativa bördor, och om uppgiftsbehoven och synergieffekterna av potentiella uppgiftskällor. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.
     
  Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa regler om de uppgifter som ska överlämnas av medlemsstaterna, med beaktande av behovet av att undvika onödiga administrativa bördor, och om uppgiftsbehoven och synergieffekterna av potentiella uppgiftskällor. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 139.2.

utgår

utgår

Ändring 702

Ändring 702

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 130 –stycke 1

Artikel 130 –stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Stöd till former av
  samarbete
  mellan företag enligt avdelning III i denna förordning får endast beviljas sådana former av
  samarbete
  som följer konkurrensreglerna enligt artiklarna 206–209 i förordning (EU) nr 1308/2013. | Stöd till former av
  överenskommelser, beslut och samordnade förfaranden
  mellan företag enligt avdelning III i denna förordning får endast beviljas sådana former av
  överenskommelser, beslut och samordnade förfaranden
  som följer konkurrensreglerna enligt artiklarna 206–209 i förordning (EU) nr 1308/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Stöd till former av
  samarbete
  mellan företag enligt avdelning III i denna förordning får endast beviljas sådana former av
  samarbete
  som följer konkurrensreglerna enligt artiklarna 206–209 i förordning (EU) nr 1308/2013.

samarbete

samarbete

Stöd till former av
  överenskommelser, beslut och samordnade förfaranden
  mellan företag enligt avdelning III i denna förordning får endast beviljas sådana former av
  överenskommelser, beslut och samordnade förfaranden
  som följer konkurrensreglerna enligt artiklarna 206–209 i förordning (EU) nr 1308/2013.

överenskommelser, beslut och samordnade förfaranden

överenskommelser, beslut och samordnade förfaranden

Ändringar 1092, 1146 och 1179

Ändringar 1092, 1146 och 1179

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 132a (ny)

Artikel 132a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 132a |
| | Nationellt övergångsstöd |
| | 1.
     
  Medlemsstaterna får fortsätta att bevilja nationellt övergångsstöd till jordbrukare inom de sektorer som kommissionen godkänt i enlighet med artikel 132.7 eller artikel 133a.5 i förordning (EG) nr 73/2009 år 2013. |
| | 2.
     
  Totalbeloppet för det nationella övergångsstöd som får beviljas jordbrukare ska begränsas till 50 % av varje sektorsspecifik finansieringsram som kommissionen godkänt i enlighet med artikel 132.7 eller artikel 133a.5 i förordning (EG) nr 73/2009 år 2013. |
| | 3.
     
  Medlemsstaterna får på grundval av objektiva kriterier och inom de gränser som fastställs i punkt 2 besluta vilka belopp som ska beviljas som nationellt övergångsstöd. |
| | 4.
     
  Medlemsstaterna får besluta att anpassa referensperioden för systemen för frikopplat nationellt övergångsstöd. Den anpassade referensperioden kan inte infalla senare än den 1 juni 2018. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 132a

Artikel 132a

Nationellt övergångsstöd

Nationellt övergångsstöd

1.
     
  Medlemsstaterna får fortsätta att bevilja nationellt övergångsstöd till jordbrukare inom de sektorer som kommissionen godkänt i enlighet med artikel 132.7 eller artikel 133a.5 i förordning (EG) nr 73/2009 år 2013.

2.
     
  Totalbeloppet för det nationella övergångsstöd som får beviljas jordbrukare ska begränsas till 50 % av varje sektorsspecifik finansieringsram som kommissionen godkänt i enlighet med artikel 132.7 eller artikel 133a.5 i förordning (EG) nr 73/2009 år 2013.

3.
     
  Medlemsstaterna får på grundval av objektiva kriterier och inom de gränser som fastställs i punkt 2 besluta vilka belopp som ska beviljas som nationellt övergångsstöd.

4.
     
  Medlemsstaterna får besluta att anpassa referensperioden för systemen för frikopplat nationellt övergångsstöd. Den anpassade referensperioden kan inte infalla senare än den 1 juni 2018.

Ändring 703

Ändring 703

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 133

Artikel 133

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artiklarna 107, 108 och 109 i EUF-fördraget
  ska
  inte tillämpas på nationella skatteåtgärder då medlemsstaterna beslutar att avvika från allmänna beskattningsregler genom att tillåta att beskattningsunderlaget för jordbrukares inkomstskatt beräknas på grundval av en flerårig period. | För att begränsa svängningarna i inkomsterna och uppmuntra jordbrukarna att spara under goda tider för att klara av dåliga, ska
  artiklarna 107, 108 och 109 i EUF-fördraget inte tillämpas på nationella skatteåtgärder då medlemsstaterna beslutar att avvika från allmänna beskattningsregler genom att tillåta att beskattningsunderlaget för jordbrukares inkomstskatt beräknas på grundval av en flerårig period
  , också genom att skjuta upp en del av beskattningsunderlaget eller genom att undanta belopp som placerats på särskilda jordbrukssparkonton
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artiklarna 107, 108 och 109 i EUF-fördraget
  ska
  inte tillämpas på nationella skatteåtgärder då medlemsstaterna beslutar att avvika från allmänna beskattningsregler genom att tillåta att beskattningsunderlaget för jordbrukares inkomstskatt beräknas på grundval av en flerårig period.

ska

För att begränsa svängningarna i inkomsterna och uppmuntra jordbrukarna att spara under goda tider för att klara av dåliga, ska
  artiklarna 107, 108 och 109 i EUF-fördraget inte tillämpas på nationella skatteåtgärder då medlemsstaterna beslutar att avvika från allmänna beskattningsregler genom att tillåta att beskattningsunderlaget för jordbrukares inkomstskatt beräknas på grundval av en flerårig period
  , också genom att skjuta upp en del av beskattningsunderlaget eller genom att undanta belopp som placerats på särskilda jordbrukssparkonton
  .

För att begränsa svängningarna i inkomsterna och uppmuntra jordbrukarna att spara under goda tider för att klara av dåliga, ska

, också genom att skjuta upp en del av beskattningsunderlaget eller genom att undanta belopp som placerats på särskilda jordbrukssparkonton

Ändringar 1097, 1125 och 1180

Ändringar 1097, 1125 och 1180

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 134a (ny)

Artikel 134a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | Artikel 134a |
| | Klagomålsmekanism för jordbrukare och små och medelstora företag |
| | 1.
     
  Kommissionen ska inrätta en mekanism varigenom jordbrukare eller små och medelstora företag kan lämna in klagomål direkt till kommissionen |
| | — | vid markrofferi eller allvarliga hot därom, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

Artikel 134a

Artikel 134a

Klagomålsmekanism för jordbrukare och små och medelstora företag

Klagomålsmekanism för jordbrukare och små och medelstora företag

1.
     
  Kommissionen ska inrätta en mekanism varigenom jordbrukare eller små och medelstora företag kan lämna in klagomål direkt till kommissionen

—

vid markrofferi eller allvarliga hot därom,

vid markrofferi eller allvarliga hot därom,

| — | vid allvarliga fel som begåtts av nationella myndigheter, |
| --- | --- |

—

vid allvarliga fel som begåtts av nationella myndigheter,

vid allvarliga fel som begåtts av nationella myndigheter,

| — | vid felaktig eller partisk behandling i samband med anbud eller fördelning av subventioner, |
| --- | --- |

—

vid felaktig eller partisk behandling i samband med anbud eller fördelning av subventioner,

vid felaktig eller partisk behandling i samband med anbud eller fördelning av subventioner,

| — | vid påtryckningar eller hot från kriminella strukturer, organiserad brottslighet eller oligarkiska strukturer, |
| --- | --- |

—

vid påtryckningar eller hot från kriminella strukturer, organiserad brottslighet eller oligarkiska strukturer,

vid påtryckningar eller hot från kriminella strukturer, organiserad brottslighet eller oligarkiska strukturer,

| — | vid allvarlig kränkning av deras grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

—

vid allvarlig kränkning av deras grundläggande rättigheter.

vid allvarlig kränkning av deras grundläggande rättigheter.

2.
     
  Kommissionen ska inom sin institution inrätta en kontaktpunkt där dessa klagomål kan behandlas.

3.
     
  Kommissionen ska utveckla och säkerställa transparens i förfarandet för inlämning av klagomål och bedömningskriterierna.

4.
     
  Kommissionen ska garantera lämpligt skydd för personer eller företag efter det att ett klagomål har lämnats in.

5.
     
  Kommissionen bör avgöra om information som mottagits genom denna mekanism ska behandlas direkt i deras revisioner eller överlämnas direkt till den europeiska åklagaren eller Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf).

Ändring 704

Ändring 704

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 135 – punkt 1

Artikel 135 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   För direktstöd som beviljas i de yttersta randområdena i unionen enligt kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 ska endast artikel
  3.2 a,
  b, artikel 4.1 a, b och d, avdelning III kapitel I avsnitt 2, artikel 16 och avdelning IX i denna förordning gälla. Artikel 4.1 a, b och d, avdelning III kapitel I avsnitt 2, artikel 16 och avdelning IX ska gälla utan några skyldigheter avseende den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | 1.   För direktstöd som beviljas i de yttersta randområdena i unionen enligt kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 ska endast artikel
  3 a
  och b, artikel 4.1 a, b och d, avdelning III kapitel I avsnitt 2, artikel 16 och avdelning IX i denna förordning gälla. Artikel 4.1 a, b och d, avdelning III kapitel I avsnitt 2, artikel 16 och avdelning IX ska gälla utan några skyldigheter avseende den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   För direktstöd som beviljas i de yttersta randområdena i unionen enligt kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 ska endast artikel
  3.2 a,
  b, artikel 4.1 a, b och d, avdelning III kapitel I avsnitt 2, artikel 16 och avdelning IX i denna förordning gälla. Artikel 4.1 a, b och d, avdelning III kapitel I avsnitt 2, artikel 16 och avdelning IX ska gälla utan några skyldigheter avseende den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

1.   För direktstöd som beviljas i de yttersta randområdena i unionen enligt kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 ska endast artikel
  3 a
  och b, artikel 4.1 a, b och d, avdelning III kapitel I avsnitt 2, artikel 16 och avdelning IX i denna förordning gälla. Artikel 4.1 a, b och d, avdelning III kapitel I avsnitt 2, artikel 16 och avdelning IX ska gälla utan några skyldigheter avseende den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Ändring 705

Ändring 705

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 135 – punkt 2

Artikel 135 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   För direktstöd som beviljas i de mindre Egeiska öarna enligt kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013 ska endast artikel
  3.2
  a, b, artikel 4, avdelning III kapitel I avsnitt 2, avdelning III kapitel II avsnitten 1 och 2 och avdelning IX i denna förordning gälla. Artikel 4, avdelning III kapitel I avsnitt 2, avdelning III kapitel II avsnitten 1 och 2 och avdelning IX ska gälla utan några skyldigheter avseende den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. | 2.   För direktstöd som beviljas i de mindre Egeiska öarna enligt kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013 ska endast artikel
  3
  a och b, artikel 4, avdelning III kapitel I avsnitt 2, avdelning III kapitel II avsnitten 1 och 2 och avdelning IX i denna förordning gälla. Artikel 4, avdelning III kapitel I avsnitt 2, avdelning III kapitel II avsnitten 1 och 2 och avdelning IX ska gälla utan några skyldigheter avseende den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   För direktstöd som beviljas i de mindre Egeiska öarna enligt kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013 ska endast artikel
  3.2
  a, b, artikel 4, avdelning III kapitel I avsnitt 2, avdelning III kapitel II avsnitten 1 och 2 och avdelning IX i denna förordning gälla. Artikel 4, avdelning III kapitel I avsnitt 2, avdelning III kapitel II avsnitten 1 och 2 och avdelning IX ska gälla utan några skyldigheter avseende den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

2.   För direktstöd som beviljas i de mindre Egeiska öarna enligt kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013 ska endast artikel
  3
  a och b, artikel 4, avdelning III kapitel I avsnitt 2, avdelning III kapitel II avsnitten 1 och 2 och avdelning IX i denna förordning gälla. Artikel 4, avdelning III kapitel I avsnitt 2, avdelning III kapitel II avsnitten 1 och 2 och avdelning IX ska gälla utan några skyldigheter avseende den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Ändring 706

Ändring 706

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 138 – punkt 2

Artikel 138 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4, 7, 12,
  15
  ,
  23
  , 28, 32, 36, 37, 41, 50, 78, 81
  , 104
  och 141 ska ges till kommissionen
  för en period av sju år
  från och med det datum då denna förordning träder i kraft.
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på sju år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4, 7,
  11
  , 12, 28, 32,
  35
  , 36, 37, 41, 50,78, 81
  , 83, 94, 110, 120
  och 141 ska ges till kommissionen
  för en obestämd period
  från och med det datum då denna förordning träder i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4, 7, 12,
  15
  ,
  23
  , 28, 32, 36, 37, 41, 50, 78, 81
  , 104
  och 141 ska ges till kommissionen
  för en period av sju år
  från och med det datum då denna förordning träder i kraft.
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på sju år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4, 7,
  11
  , 12, 28, 32,
  35
  , 36, 37, 41, 50,78, 81
  , 83, 94, 110, 120
  och 141 ska ges till kommissionen
  för en obestämd period
  från och med det datum då denna förordning träder i kraft.

Ändring 707

Ändring 707

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 138 – punkt 3

Artikel 138 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4, 7, 12,
  15, 23
  , 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  104
  och 141 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4, 7,
  11
  , 12, 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  83, 94, 110, 120
  och 141 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4, 7, 12,
  15, 23
  , 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  104
  och 141 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4, 7,
  11
  , 12, 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  83, 94, 110, 120
  och 141 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Ändring 708

Ändring 708

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 138 – punkt 6

Artikel 138 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   En delegerad akt som antagits enligt artiklarna 4, 7, 12,
  15, 23
  , 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  104
  och 141 ska endast träda i kraft om varken Europaparlamentet eller rådet inom en period på två månader från delgivningsdagen har invänt mot den delegerade akten eller om både Europaparlamentet och rådet före utgången av denna period har underrättat kommissionen om att de har beslutat att inte invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | 6.   En delegerad akt som antagits enligt artiklarna 4, 7,
  11
  , 12, 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  83, 94, 110, 120
  och 141 ska endast träda i kraft om varken Europaparlamentet eller rådet inom en period på två månader från delgivningsdagen har invänt mot den delegerade akten eller om både Europaparlamentet och rådet före utgången av denna period har underrättat kommissionen om att de har beslutat att inte invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   En delegerad akt som antagits enligt artiklarna 4, 7, 12,
  15, 23
  , 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  104
  och 141 ska endast träda i kraft om varken Europaparlamentet eller rådet inom en period på två månader från delgivningsdagen har invänt mot den delegerade akten eller om både Europaparlamentet och rådet före utgången av denna period har underrättat kommissionen om att de har beslutat att inte invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

6.   En delegerad akt som antagits enligt artiklarna 4, 7,
  11
  , 12, 28, 32, 35, 36, 37, 41, 50, 78, 81,
  83, 94, 110, 120
  och 141 ska endast träda i kraft om varken Europaparlamentet eller rådet inom en period på två månader från delgivningsdagen har invänt mot den delegerade akten eller om både Europaparlamentet och rådet före utgången av denna period har underrättat kommissionen om att de har beslutat att inte invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 1138

Ändring 1138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 139a (ny)

Artikel 139a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 139a




  Halvtidsöversyn





  1.
     
  Senast den 30 juni 2025 ska kommissionen genomföra en halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken och lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet i syfte att utvärdera hur den nya genomförandemodellen fungerar i medlemsstaterna, justera viktningen för klimatspårning enligt den nya metod som avses i artikel 87.3, och vid behov lägga fram lagstiftningsförslag.






  2.
     
  För att säkerställa att medlemsstaternas strategiska planer är anpassade till unionens klimat- och miljölagstiftning ska den halvtidsöversyn som avses i punkt 1 beakta den relevanta lagstiftning som då är i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 139a

Halvtidsöversyn

1.
     
  Senast den 30 juni 2025 ska kommissionen genomföra en halvtidsöversyn av den gemensamma jordbrukspolitiken och lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet i syfte att utvärdera hur den nya genomförandemodellen fungerar i medlemsstaterna, justera viktningen för klimatspårning enligt den nya metod som avses i artikel 87.3, och vid behov lägga fram lagstiftningsförslag.

2.
     
  För att säkerställa att medlemsstaternas strategiska planer är anpassade till unionens klimat- och miljölagstiftning ska den halvtidsöversyn som avses i punkt 1 beakta den relevanta lagstiftning som då är i kraft.

Ändring 710

Ändring 710

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 140 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 140 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Förordning (EU) nr 1305/2013 ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari
  2021
  . | Förordning (EU) nr 1305/2013 ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari
  2022
  . |
| | Utan att det påverkar tillämpningen av bilagorna IX och IXa till denna förordning ska dock förordning (EU) nr 1305/2013 fortsätta att tillämpas fram till den 31 december 2022 för |
| | (a) | insatser som genomförs enligt de program för landsbygdsutveckling som godkänts av kommissionen i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Förordning (EU) nr 1305/2013 ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari
  2021
  .

2021

Förordning (EU) nr 1305/2013 ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari
  2022
  .

2022

Utan att det påverkar tillämpningen av bilagorna IX och IXa till denna förordning ska dock förordning (EU) nr 1305/2013 fortsätta att tillämpas fram till den 31 december 2022 för

Utan att det påverkar tillämpningen av bilagorna IX och IXa till denna förordning ska dock förordning (EU) nr 1305/2013 fortsätta att tillämpas fram till den 31 december 2022 för

(a)

(a)

insatser som genomförs enligt de program för landsbygdsutveckling som godkänts av kommissionen i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013, och

insatser som genomförs enligt de program för landsbygdsutveckling som godkänts av kommissionen i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013, och

| (b) | program för landsbygdsutveckling som godkänts i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EU) nr 1305/2013 före den 1 januari 2022. |
| --- | --- |

(b)

(b)

program för landsbygdsutveckling som godkänts i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EU) nr 1305/2013 före den 1 januari 2022.

program för landsbygdsutveckling som godkänts i enlighet med artikel 10.2 i förordning (EU) nr 1305/2013 före den 1 januari 2022.

Ändring 711

Ändring 711

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 140 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 140 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Förordning (EU) nr 1307/2013 ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari
  2021
  . | Förordning (EU) nr 1307/2013 ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari
  2022
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Förordning (EU) nr 1307/2013 ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari
  2021
  .

2021

Förordning (EU) nr 1307/2013 ska upphöra att gälla med verkan den 1 januari
  2022
  .

2022

Ändring 712

Ändring 712

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 140 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 140 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den ska emellertid fortsätta att tillämpas på stödansökningar som avser ansökningsår som inleds före den 1 januari
  2021
  . | Den ska emellertid fortsätta att tillämpas på stödansökningar som avser ansökningsår som inleds före den 1 januari
  2022
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den ska emellertid fortsätta att tillämpas på stödansökningar som avser ansökningsår som inleds före den 1 januari
  2021
  .

2021

Den ska emellertid fortsätta att tillämpas på stödansökningar som avser ansökningsår som inleds före den 1 januari
  2022
  .

2022

Ändring 713

Ändring 713

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 140 – punkt 2 – stycke 3

Artikel 140 – punkt 2 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artiklarna 17 och 19 i förordning (EU) nr 1307/2013 samt bilaga I till den förordningen ska där det är relevant för Kroatien fortsätta att gälla till den 31 december
  2021
  . | Artiklarna 17 och 19 i förordning (EU) nr 1307/2013 samt bilaga I till den förordningen ska där det är relevant för Kroatien fortsätta att gälla till den 31 december
  2022
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artiklarna 17 och 19 i förordning (EU) nr 1307/2013 samt bilaga I till den förordningen ska där det är relevant för Kroatien fortsätta att gälla till den 31 december
  2021
  .

2021

Artiklarna 17 och 19 i förordning (EU) nr 1307/2013 samt bilaga I till den förordningen ska där det är relevant för Kroatien fortsätta att gälla till den 31 december
  2022
  .

2022

Ändring 714

Ändring 714

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 141

Artikel 141

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 genom komplettering av denna förordning med åtgärder för att skydda bidragsmottagarnas förvärvade rättigheter och berättigade förväntningar i den mån de är nödvändiga för övergången från de
  arrangemang
  i förordningarna (EU) nr
  1307
  /2013 och (EU) nr 1307/2013 till dem i denna förordning. Dessa övergångsregler ska särskilt fastställa de villkor enligt vilka de stöd som kommissionen har godkänt enligt
  förordning
  (EU) nr 1305/2013 får integreras i de stöd som föreskrivs i den här förordningen, inbegripet tekniskt bistånd och stöd för utvärderingar i efterhand. | Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 genom komplettering av denna förordning med åtgärder för att skydda bidragsmottagarnas förvärvade rättigheter och berättigade förväntningar i den mån de är nödvändiga för övergången från de
  arrangemangen
  i förordningarna (EU) nr
  1305
  /2013, (EU) nr 1307/2013
  och (EU) nr 1308/2013
  till dem i denna förordning. Dessa övergångsregler ska särskilt fastställa de villkor enligt vilka de stöd som kommissionen har godkänt enligt
  förordningarna
  (EU) nr 1305/2013
  , (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013
  får integreras i de stöd som föreskrivs i den här förordningen, inbegripet tekniskt bistånd och stöd för utvärderingar i efterhand. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 genom komplettering av denna förordning med åtgärder för att skydda bidragsmottagarnas förvärvade rättigheter och berättigade förväntningar i den mån de är nödvändiga för övergången från de
  arrangemang
  i förordningarna (EU) nr
  1307
  /2013 och (EU) nr 1307/2013 till dem i denna förordning. Dessa övergångsregler ska särskilt fastställa de villkor enligt vilka de stöd som kommissionen har godkänt enligt
  förordning
  (EU) nr 1305/2013 får integreras i de stöd som föreskrivs i den här förordningen, inbegripet tekniskt bistånd och stöd för utvärderingar i efterhand.

arrangemang

1307

förordning

Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 138 genom komplettering av denna förordning med åtgärder för att skydda bidragsmottagarnas förvärvade rättigheter och berättigade förväntningar i den mån de är nödvändiga för övergången från de
  arrangemangen
  i förordningarna (EU) nr
  1305
  /2013, (EU) nr 1307/2013
  och (EU) nr 1308/2013
  till dem i denna förordning. Dessa övergångsregler ska särskilt fastställa de villkor enligt vilka de stöd som kommissionen har godkänt enligt
  förordningarna
  (EU) nr 1305/2013
  , (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013
  får integreras i de stöd som föreskrivs i den här förordningen, inbegripet tekniskt bistånd och stöd för utvärderingar i efterhand.

arrangemangen

1305

och (EU) nr 1308/2013

förordningarna

, (EU) nr 1307/2013 och (EU) nr 1308/2013

Ändring 715

Ändring 715

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 141a (ny)

Artikel 141a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 141a




  Rapporter




  Senast den 31 december 2025 ska kommissionen lägga fram en rapport om den gemensamma jordbrukspolitikens inverkan på andra öregioner än de som avses i artikel 135. Denna rapport ska åtföljas av förslag om att anpassa de strategiska planerna för att ta hänsyn till dessa regioners särdrag och förbättra de förväntade resultaten i överensstämmelse med de mål som fastställs i artikel 6.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 141a

Rapporter

Senast den 31 december 2025 ska kommissionen lägga fram en rapport om den gemensamma jordbrukspolitikens inverkan på andra öregioner än de som avses i artikel 135. Denna rapport ska åtföljas av förslag om att anpassa de strategiska planerna för att ta hänsyn till dessa regioners särdrag och förbättra de förväntade resultaten i överensstämmelse med de mål som fastställs i artikel 6.1.

Ändring 1154

Ändring 1154

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I

Bilaga I

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

BILAGA I

BILAGA I

INDIKATORER FÖR EFFEKT, RESULTAT OCH OUTPUT I ENLIGHET MED ARTIKEL 7

INDIKATORER FÖR EFFEKT, RESULTAT OCH OUTPUT I ENLIGHET MED ARTIKEL 7

| Prestationsbedömning av politiken (flerårig) – EFFEKT | Årlig prestationsöversyn – RESULTAT* | | Årligt prestationsavslut – OUTPUT |
| --- | --- | --- | --- |
| Mål och deras respektive effektindikatorer.* | | | Övergripande interventionstyper och deras outputintikatorer.* |

Prestationsbedömning av politiken (flerårig) – EFFEKT

Årlig prestationsöversyn – RESULTAT*

Årligt prestationsavslut – OUTPUT

Mål och deras respektive effektindikatorer.*

Övergripande interventionstyper och deras outputintikatorer.*

| EU-övergripande mål: Modernisering | Indikator | Resultatindikatorer
  (endast på grundval av interventioner som får stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken) | | Kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket (Akis) | Outputindikatorer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Främja
  kunskap, innovation och digitalisering i jordbruket och landsbygdsområden samt uppmuntra sektorn att ta till sig dessa saker | I.1 | Utbyte av kunskap och innovation: Andel av den gemensamma jordbrukspolitikens budget till utbyte av kunskap och innovation |

EU-övergripande mål: Modernisering

Indikator

Resultatindikatorer

(endast på grundval av interventioner som får stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken)

Kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket (Akis)

Outputindikatorer

Främja
  kunskap, innovation och digitalisering i jordbruket och landsbygdsområden samt uppmuntra sektorn att ta till sig dessa saker

Främja

I.1

Utbyte av kunskap och innovation: Andel av den gemensamma jordbrukspolitikens budget till utbyte av kunskap och innovation

| R.1 | Förbättrad prestation genom kunskap och innovation: Andel jordbrukare som får stöd för rådgivning, fortbildning, kunskapsutbyte eller deltagande i operativa grupper för förbättrad ekonomisk, miljömässig, klimatmässig och resurseffektiv prestation. |
| --- | --- |

R.1

Förbättrad prestation genom kunskap och innovation: Andel jordbrukare som får stöd för rådgivning, fortbildning, kunskapsutbyte eller deltagande i operativa grupper för förbättrad ekonomisk, miljömässig, klimatmässig och resurseffektiv prestation.

Europeiska innovationspartnerskapet för kunskap och innovation inom jordbruket (EIP)**

Europeiska innovationspartnerskapet för kunskap och innovation inom jordbruket (EIP)**

| O.1 | Antal operativa grupper inom EIP |
| --- | --- |

O.1

Antal operativa grupper inom EIP

| R.2 | Kopplingar mellan rådgivnings- och kunskapssystem: antal rådgivare integrerade inom Akis (jämfört med det totala antalet jordbrukare) |
| --- | --- |

R.2

Kopplingar mellan rådgivnings- och kunskapssystem: antal rådgivare integrerade inom Akis (jämfört med det totala antalet jordbrukare)

| O.2 | Antal rådgivare som inrättar eller deltar i operativa grupper inom EIP |
| --- | --- |

O.2

Antal rådgivare som inrättar eller deltar i operativa grupper inom EIP

| R.3 | Digitalisering av jordbruket: Andel jordbrukare som får stöd till precisionsteknik inom jordbruket genom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.3

Digitalisering av jordbruket: Andel jordbrukare som får stöd till precisionsteknik inom jordbruket genom den gemensamma jordbrukspolitiken

| Särskilda mål inom EU | Effektindikatorer | Resultatindikatorer
  (endast på grundval av interventioner som får stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken) | | Övergripande interventionstyper | Outputindikatorer (per intervention) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och
  jordbrukets
  motståndskraft i unionen för att förbättra livsmedelstryggheten | I.2 | Minska inkomstskillnader: Utveckling av inkomster i jordbruket jämfört med den allmänna ekonomin |

Särskilda mål inom EU

Effektindikatorer

Resultatindikatorer

(endast på grundval av interventioner som får stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken)

Övergripande interventionstyper

Outputindikatorer (per intervention)

Stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och
  jordbrukets
  motståndskraft i unionen för att förbättra livsmedelstryggheten

jordbrukets

I.2

Minska inkomstskillnader: Utveckling av inkomster i jordbruket jämfört med den allmänna ekonomin

| R.4 | Koppling av inkomststöd till normer och god praxis: Andel utnyttjad jordbruksareal som omfattas av inkomststöd och är underställd villkor |
| --- | --- |

R.4

Koppling av inkomststöd till normer och god praxis: Andel utnyttjad jordbruksareal som omfattas av inkomststöd och är underställd villkor

Stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

| O.3 | Antal mottagare av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

O.3

Antal mottagare av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

| I.3 | Minska svängningarna i jordbruksinkomsterna: Utveckling av inkomster i jordbruket |
| --- | --- |

I.3

Minska svängningarna i jordbruksinkomsterna: Utveckling av inkomster i jordbruket

| R.5 | Riskhantering: Andel jordbruk med riskhanteringsverktyg inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.5

Riskhantering: Andel jordbruk med riskhanteringsverktyg inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Frikopplat direktstöd

Frikopplat direktstöd

| O.4 | Antal ha för frikopplat direktstöd |
| --- | --- |

O.4

Antal ha för frikopplat direktstöd

| I.4 | Stöd till jordbruksinkomster som det går att leva på Utveckling av inkomstnivåerna i jordbruket per sektor (jämfört med genomsnittet inom jordbruket) |
| --- | --- |

I.4

Stöd till jordbruksinkomster som det går att leva på Utveckling av inkomstnivåerna i jordbruket per sektor (jämfört med genomsnittet inom jordbruket)

| R.6 | Omfördelning till mindre jordbruksföretag: Procent ytterligare stöd per hektar för berättigade jordbruksföretag som är mindre (jämfört med genomsnittet) |
| --- | --- |

R.6

Omfördelning till mindre jordbruksföretag: Procent ytterligare stöd per hektar för berättigade jordbruksföretag som är mindre (jämfört med genomsnittet)

| O.5 | Antal stödmottagare för frikopplat direktstöd |
| --- | --- |

O.5

Antal stödmottagare för frikopplat direktstöd

| I.5 | Bidra till territoriell balans: Utveckling av inkomstnivåerna i jordbruket i områden med naturliga begränsningar (jämfört med genomsnittet inom jordbruket) |
| --- | --- |

I.5

Bidra till territoriell balans: Utveckling av inkomstnivåerna i jordbruket i områden med naturliga begränsningar (jämfört med genomsnittet inom jordbruket)

| R.7 | Ökat stöd till jordbruksföretag i områden med särskilda behov: Procent ytterligare stöd per hektar i områden med större behov (jämfört med genomsnittet) |
| --- | --- |

R.7

Ökat stöd till jordbruksföretag i områden med särskilda behov: Procent ytterligare stöd per hektar i områden med större behov (jämfört med genomsnittet)

| O.6 | Antal ha som omfattas av ökat inkomststöd till unga jordbrukare |
| --- | --- |

O.6

Antal ha som omfattas av ökat inkomststöd till unga jordbrukare

| O.7 | Antal stödmottagare som omfattas av ökat inkomststöd till unga jordbrukare |
| --- | --- |

O.7

Antal stödmottagare som omfattas av ökat inkomststöd till unga jordbrukare

Öka
  konkurrenskraften och
  marknadsorienteringen, med ett större fokus på forskning, teknik och digitalisering.

konkurrenskraften och

| I.6 | Öka jordbruksföretagens produktivitet Total faktorproduktivitet |
| --- | --- |

I.6

Öka jordbruksföretagens produktivitet Total faktorproduktivitet

| R.8 | Riktat stöd till jordbruksföretag inom sektorer med problem: Andel jordbrukare som får kopplat stöd för ökad konkurrenskraft, hållbarhet eller kvalitet |
| --- | --- |

R.8

Riktat stöd till jordbruksföretag inom sektorer med problem: Andel jordbrukare som får kopplat stöd för ökad konkurrenskraft, hållbarhet eller kvalitet

Riskhanteringsverktyg

Riskhanteringsverktyg

| O.8 | Antal jordbrukare som omfattas av riskhanteringsinstrument som får stöd |
| --- | --- |

O.8

Antal jordbrukare som omfattas av riskhanteringsinstrument som får stöd

| I.7 | Främja handel med jordbruksprodukter: Importer och exporter inom handeln med jordbruksprodukter |
| --- | --- |

I.7

Främja handel med jordbruksprodukter: Importer och exporter inom handeln med jordbruksprodukter

| R.9 | Modernisering av jordbruksföretag: Andel jordbrukare som får investeringsstöd för att omstrukturera och modernisera, även för förbättrad resurseffektivitet |
| --- | --- |

R.9

Modernisering av jordbruksföretag: Andel jordbrukare som får investeringsstöd för att omstrukturera och modernisera, även för förbättrad resurseffektivitet

Kopplat stöd

Kopplat stöd

| O.9 | Antal ha som får kopplat stöd |
| --- | --- |

O.9

Antal ha som får kopplat stöd

Förbättra jordbrukarnas position i 
  värdekedjan

värdekedjan

| I.8 | Förbättra jordbrukarnas position i värdekedjan: Mervärde för primärproducenter i livsmedelskedjan |
| --- | --- |

I.8

Förbättra jordbrukarnas position i värdekedjan: Mervärde för primärproducenter i livsmedelskedjan

| R.10 | Bättre organiserade leveranskedjor: Andel jordbrukare som deltar i understödda producentsammanslutningar, producentorganisation, lokala marknader, kort leveranskedjecirklar och kvalitetssystem |
| --- | --- |

R.10

Bättre organiserade leveranskedjor: Andel jordbrukare som deltar i understödda producentsammanslutningar, producentorganisation, lokala marknader, kort leveranskedjecirklar och kvalitetssystem

| O.10 | Antal personer som får kopplat stöd |
| --- | --- |

O.10

Antal personer som får kopplat stöd

| R.11 | Koncentration av utbudet: Andel av värdet på saluförd produktion hos producentorganisationer med operativa program |
| --- | --- |

R.11

Koncentration av utbudet: Andel av värdet på saluförd produktion hos producentorganisationer med operativa program

Stöd för områden med naturliga begränsningar och andra regionsspecifika begränsningar

Stöd för områden med naturliga begränsningar och andra regionsspecifika begränsningar

| O.11 | Antal ha som får tillägg som område med naturliga begränsningar (3 kategorier) |
| --- | --- |

O.11

Antal ha som får tillägg som område med naturliga begränsningar (3 kategorier)

Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar
  samt till
  hållbar energi

samt till

| I.9 | Öka jordbrukets motståndskraft Index |
| --- | --- |

I.9

Öka jordbrukets motståndskraft Index

| R.12 | Anpassning till klimatförändringarna: Andel jordbruksmark under åtagande att förbättra anpassningen till klimatförändringar |
| --- | --- |

R.12

Anpassning till klimatförändringarna: Andel jordbruksmark under åtagande att förbättra anpassningen till klimatförändringar

| O.12 | Antal ha som får stöd inom ramen för Natura 2000 eller vattendirektivet |
| --- | --- |

O.12

Antal ha som får stöd inom ramen för Natura 2000 eller vattendirektivet

| I.10 | Bidra till begränsning av klimatförändringar: Minska växthusgasutsläpp från jordbruket |
| --- | --- |

I.10

Bidra till begränsning av klimatförändringar: Minska växthusgasutsläpp från jordbruket

| I.11 | Öka koldioxidbindningen: Öka organiskt kolinnehåll i marken |
| --- | --- |

I.11

Öka koldioxidbindningen: Öka organiskt kolinnehåll i marken

| I.12 | Öka andelen
  hållbar energi inom jordbruket: Produktion av förnybar energi från jord- och skogsbruket |
| --- | --- |

I.12

Öka andelen
  hållbar energi inom jordbruket: Produktion av förnybar energi från jord- och skogsbruket

Öka andelen

| R.13 | Minska utsläpp från djuruppfödningssektorn: Andel djurenheter med stöd för att minska utsläppen av växthusgas och/eller ammoniak, inklusive
  gödselhantering |
| --- | --- |

R.13

Minska utsläpp från djuruppfödningssektorn: Andel djurenheter med stöd för att minska utsläppen av växthusgas och/eller ammoniak, inklusive
  gödselhantering

gödselhantering

| R.14 | Lagring av koldioxid i mark och biomassa: Andel
  jordbruksmark
  under åtagande att minska utsläpp
  och
  bibehålla och/eller öka lagring av koldioxid (permanent betesmark, jordbruksmark i torvmark, skog, etc.) |
| --- | --- |

R.14

Lagring av koldioxid i mark och biomassa: Andel
  jordbruksmark
  under åtagande att minska utsläpp
  och
  bibehålla och/eller öka lagring av koldioxid (permanent betesmark, jordbruksmark i torvmark, skog, etc.)

jordbruksmark

och

| R.15 | Grön
  energi från jordbruk och skogsbruk: Investeringar i produktionskapaciteten av förnybar energi, inklusive biobaserad (MW) |
| --- | --- |

R.15

Grön
  energi från jordbruk och skogsbruk: Investeringar i produktionskapaciteten av förnybar energi, inklusive biobaserad (MW)

Grön

| R.16 | Öka energieffektiviteten: Energibesparingar inom jordbruket |
| --- | --- |

R.16

Öka energieffektiviteten: Energibesparingar inom jordbruket

| R 17 | Beskogad mark: Område om får stöd för beskogning och skapande av skogsområden, inklusive trädjordbruk |
| --- | --- |

R 17

Beskogad mark: Område om får stöd för beskogning och skapande av skogsområden, inklusive trädjordbruk

Stöd för förvaltningsåtaganden (miljö-klimat, djurs välbefinnande, genetiska resurser)

Stöd för förvaltningsåtaganden (miljö-klimat, djurs välbefinnande, genetiska resurser)

| O.13 | Antal ha (jordbruk) som omfattas av miljö/klimat-åtaganden utöver de obligatoriska kraven |
| --- | --- |

O.13

Antal ha (jordbruk) som omfattas av miljö/klimat-åtaganden utöver de obligatoriska kraven

Främja hållbar utveckling och effektiv förvaltning av naturresurser
  som
  vatten, mark och luft.

som

| I.13 | Minska markerosion: Procent mark i måttlig till svår markerosion på jordbruksmark |
| --- | --- |

I.13

Minska markerosion: Procent mark i måttlig till svår markerosion på jordbruksmark

| R.18 | Förbättra marken: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden gynnsamma för markförvaltning |
| --- | --- |

R.18

Förbättra marken: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden gynnsamma för markförvaltning

| O.14 | Antal ha (
  jordbruk
  ) som omfattas av miljö/klimat-åtaganden utöver de obligatoriska kraven |
| --- | --- |

O.14

Antal ha (
  jordbruk
  ) som omfattas av miljö/klimat-åtaganden utöver de obligatoriska kraven

jordbruk

| I.14 | Förbättra luftkvaliteten: Minska ammoniakutsläpp från jordbruket |
| --- | --- |

I.14

Förbättra luftkvaliteten: Minska ammoniakutsläpp från jordbruket

| R.19 | Förbättra luftkvaliteten: Andel jordbruksmark under åtagande att minska ammoniakutsläppen |
| --- | --- |

R.19

Förbättra luftkvaliteten: Andel jordbruksmark under åtagande att minska ammoniakutsläppen

| O.15 | Antal ha med stöd för ekologiskt jordbruk |
| --- | --- |

O.15

Antal ha med stöd för ekologiskt jordbruk

| I.15 | Förbättra vattenkvaliteten: Näringsämnesbalans brutto i jordbruksmark |
| --- | --- |

I.15

Förbättra vattenkvaliteten: Näringsämnesbalans brutto i jordbruksmark

| R.20 | Skydda vattenkvaliteten: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden för vattenkvalitet |
| --- | --- |

R.20

Skydda vattenkvaliteten: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden för vattenkvalitet

| O.16 | Antal djurenheter som omfattas av stöd för djurs välbefinnande, hälsa eller ökade åtgärder för biosäkerhet |
| --- | --- |

O.16

Antal djurenheter som omfattas av stöd för djurs välbefinnande, hälsa eller ökade åtgärder för biosäkerhet

| I.16 | Minska läckage av näringsämnen: Nitrat i grundvatten – Procent grundvattenstationer med koncentrationer av N över 50 mg/l enligt nitratdirektivet |
| --- | --- |

I.16

Minska läckage av näringsämnen: Nitrat i grundvatten – Procent grundvattenstationer med koncentrationer av N över 50 mg/l enligt nitratdirektivet

| R.21 | Hållbar näringsämneshantering Andel jordbruksmark under åtagande rörande förbättrad näringsämneshantering |
| --- | --- |

R.21

Hållbar näringsämneshantering Andel jordbruksmark under åtagande rörande förbättrad näringsämneshantering

| O.17 | Antal projekt
  till stöd för
  genetiska resurser |
| --- | --- |

O.17

Antal projekt
  till stöd för
  genetiska resurser

till stöd för

| I.17 | Minska trycket på vattenresurserna: Vattenexploateringsindex (WEI+) |
| --- | --- |

I.17

Minska trycket på vattenresurserna: Vattenexploateringsindex (WEI+)

| R.22 | Hållbar vattenanvändning: Andel bevattnat land under åtagande att förbättra vattenbalansen |
| --- | --- |

R.22

Hållbar vattenanvändning: Andel bevattnat land under åtagande att förbättra vattenbalansen

Investeringar

Investeringar

| O.18 | Antal produktiva investeringar på jordbruksföretag som får stöd |
| --- | --- |

O.18

Antal produktiva investeringar på jordbruksföretag som får stöd

| R.23 | Miljö-/klimatprestation genom investeringar: Andel jordbrukare med stöd i investeringar rörande miljövård eller klimatåtgärder |
| --- | --- |

R.23

Miljö-/klimatprestation genom investeringar: Andel jordbrukare med stöd i investeringar rörande miljövård eller klimatåtgärder

| O.19 | Antal lokala infrastrukturer som får stöd |
| --- | --- |

O.19

Antal lokala infrastrukturer som får stöd

| R.24 | Miljö-/klimatprestation genom kunskap: Andel jordbrukare som får stöd för rådgivning/fortbildning som rör miljö-/klimatprestation |
| --- | --- |

R.24

Miljö-/klimatprestation genom kunskap: Andel jordbrukare som får stöd för rådgivning/fortbildning som rör miljö-/klimatprestation

| O.20 | Antal icke-produktiva investeringar som får stöd |
| --- | --- |

O.20

Antal icke-produktiva investeringar som får stöd

| O.21 | Antal produktiva investeringar utanför jordbruksföretag |
| --- | --- |

O.21

Antal produktiva investeringar utanför jordbruksföretag

Bidra till att skydda den biologiska mångfalden,
  stärka ekosystemtjänster
  samt
  bevara livsmiljöer och landskap.

Bidra till att skydda den biologiska mångfalden,

samt

| I.18 | Öka fågelpopulationer på jordbruksmarker: Index över odlingslandskapets fåglar |
| --- | --- |

I.18

Öka fågelpopulationer på jordbruksmarker: Index över odlingslandskapets fåglar

| R.25 | Främja hållbar skogsförvaltning: Andel skogsmark under förvaltningsåtaganden till stöd för skogsskydd och skogsförvaltning |
| --- | --- |

R.25

Främja hållbar skogsförvaltning: Andel skogsmark under förvaltningsåtaganden till stöd för skogsskydd och skogsförvaltning

Etableringsstöd

Etableringsstöd

| O.22 | Antal jordbrukare som får etableringsstöd |
| --- | --- |

O.22

Antal jordbrukare som får etableringsstöd

| I.19 | Ökat skydd av biologisk mångfald: Procent arter och livsmiljöer av gemenskapsintresse kopplade till jordbruk med stabil eller ökande trend |
| --- | --- |

I.19

Ökat skydd av biologisk mångfald: Procent arter och livsmiljöer av gemenskapsintresse kopplade till jordbruk med stabil eller ökande trend

| R.26 | Skydda skogens ekosystem: Andel skogsmark under förvaltningsåtaganden för stöd till landskap, biologisk mångfald och ekosystemtjänster |
| --- | --- |

R.26

Skydda skogens ekosystem: Andel skogsmark under förvaltningsåtaganden för stöd till landskap, biologisk mångfald och ekosystemtjänster

| O.23 | Antal företagare på landsbygden som får etableringsstöd |
| --- | --- |

O.23

Antal företagare på landsbygden som får etableringsstöd

| I.20 | Stärka tillhandahållande av skogens ekosystemtjänster: Andel
  utnyttjad jordbruksareal
  med landskapselement |
| --- | --- |

I.20

Stärka tillhandahållande av skogens ekosystemtjänster: Andel
  utnyttjad jordbruksareal
  med landskapselement

utnyttjad jordbruksareal

| R.27 | Bevara livsmiljöer och arter: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden till stöd för bevarande eller återställande av biologisk mångfald |
| --- | --- |

R.27

Bevara livsmiljöer och arter: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden till stöd för bevarande eller återställande av biologisk mångfald

Samarbete

Samarbete

| O.24 | Antal producentsammanslutningar/producentorganisationer som får stöd |
| --- | --- |

O.24

Antal producentsammanslutningar/producentorganisationer som får stöd

| O.25 | Antal jordbrukare som får stöd för att delta i EU:s kvalitetsordningar |
| --- | --- |

O.25

Antal jordbrukare som får stöd för att delta i EU:s kvalitetsordningar

| R.28 | Främja Natura 2000: Areal i Natura 2000-områden under åtaganden för skydd, underhåll och återställande |
| --- | --- |

R.28

Främja Natura 2000: Areal i Natura 2000-områden under åtaganden för skydd, underhåll och återställande

| O.26 | Antal projekt för generationsskifte (unga/icke-unga jordbrukare) |
| --- | --- |

O.26

Antal projekt för generationsskifte (unga/icke-unga jordbrukare)

| R.29 | Bevara landskapselement: Andel jordbruksmark under åtaganden för förvaltning av landskapselement, inklusive buskvallar |
| --- | --- |

R.29

Bevara landskapselement: Andel jordbruksmark under åtaganden för förvaltning av landskapselement, inklusive buskvallar

| O.27 | Antal lokala utvecklingsstrategier (Leader) |
| --- | --- |

O.27

Antal lokala utvecklingsstrategier (Leader)

| O.28 | Antal andra samarbetsgrupper (exklusive grupper inom EIP som rapporteras under O.1) |
| --- | --- |

O.28

Antal andra samarbetsgrupper (exklusive grupper inom EIP som rapporteras under O.1)

Locka unga jordbrukare
  och underlätta
  affärsutveckling i landsbygdsområden

och underlätta

| I.21 | Locka unga jordbrukare: Utveckling av antalet nya jordbrukare |
| --- | --- |

I.21

Locka unga jordbrukare: Utveckling av antalet nya jordbrukare

| R.30 | Generationsskifte: Antal unga jordbrukare som startar jordbruksföretag med stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.30

Generationsskifte: Antal unga jordbrukare som startar jordbruksföretag med stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken

Kunskapsutbyte och information

Kunskapsutbyte och information

| O.29 | Antal jordbrukare som fått fortbildning/rådgivning |
| --- | --- |

O.29

Antal jordbrukare som fått fortbildning/rådgivning

Främja sysselsättning, tillväxt, social delaktighet och lokal utveckling
  i landsbygdsområden,
  inbegripet
  bioekonomin
  och hållbart skogsbruk

i landsbygdsområden,

bioekonomin

| I.22 | Bidra till arbetstillfällen i landsbygdsområden: Utveckling av sysselsättningsgraden i områden med övervägande landsbygd |
| --- | --- |

I.22

Bidra till arbetstillfällen i landsbygdsområden: Utveckling av sysselsättningsgraden i områden med övervägande landsbygd

| R.31 | Tillväxt och sysselsättning i landsbygdsområden: Nya arbetstillfällen inom projekt som får stöd |
| --- | --- |

R.31

Tillväxt och sysselsättning i landsbygdsområden: Nya arbetstillfällen inom projekt som får stöd

| O.30 | Antal icke-jordbrukare som fått fortbildning/rådgivning |
| --- | --- |

O.30

Antal icke-jordbrukare som fått fortbildning/rådgivning

| I.23 | Bidra till tillväxt i landsbygdsområden: Utveckling av BNP per capita i områden med övervägande landsbygd |
| --- | --- |

I.23

Bidra till tillväxt i landsbygdsområden: Utveckling av BNP per capita i områden med övervägande landsbygd

| R.32 | Utveckla bioekonomin på landsbygden: Antal bioekonomiföretag som utvecklats med stöd |
| --- | --- |

R.32

Utveckla bioekonomin på landsbygden: Antal bioekonomiföretag som utvecklats med stöd

Horisontella indikatorer

Horisontella indikatorer

| O.31 | Antal ha brukade med miljövänliga metoder (samlingsindikator för fysisk areal som omfattas av villkor, miljösystem, miljö- och klimatvänligt jordbruk, skogsbruksåtgärder, ekologiskt jordbruk) |
| --- | --- |

O.31

Antal ha brukade med miljövänliga metoder (samlingsindikator för fysisk areal som omfattas av villkor, miljösystem, miljö- och klimatvänligt jordbruk, skogsbruksåtgärder, ekologiskt jordbruk)

| I.24 | Rättvisare gemensam jordbrukspolitik: Förbättra fördelningen av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

I.24

Rättvisare gemensam jordbrukspolitik: Förbättra fördelningen av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

| R.33 | Digitalisering av ekonomin på landsbygden: Befolkningen på landsbygden omfattas av en strategi som rör smarta byar och som får stöd |
| --- | --- |

R.33

Digitalisering av ekonomin på landsbygden: Befolkningen på landsbygden omfattas av en strategi som rör smarta byar och som får stöd

| O.32 | Antal ha som omfattas av villkor (uppdelat per god jordbruks- och miljöpraxis) |
| --- | --- |

O.32

Antal ha som omfattas av villkor (uppdelat per god jordbruks- och miljöpraxis)

| I.25 | Främja landsbygdens delaktighet: Utveckling av fattigdomsindex för landsbygden |
| --- | --- |

I.25

Främja landsbygdens delaktighet: Utveckling av fattigdomsindex för landsbygden

| R.34 | Sammanlänkning av landsbygden i Europa: Andel av befolkningen på landsbygden som får ta del av förbättrade tjänster och bättre infrastruktur genom stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.34

Sammanlänkning av landsbygden i Europa: Andel av befolkningen på landsbygden som får ta del av förbättrade tjänster och bättre infrastruktur genom stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Sektorsspecifika program

Sektorsspecifika program

| O.33 | Antal producentorganisationer som startar operativa fonder/program |
| --- | --- |

O.33

Antal producentorganisationer som startar operativa fonder/program

| R.35 | Främja social delaktighet: Antal personer från minoriteter och/eller utsatta grupper som får ta del av projekt som rör social delaktighet och som får stöd |
| --- | --- |

R.35

Främja social delaktighet: Antal personer från minoriteter och/eller utsatta grupper som får ta del av projekt som rör social delaktighet och som får stöd

| O.34 | Antal informations- och säljfrämjande åtgärder, samt marknadsövervakning |
| --- | --- |

O.34

Antal informations- och säljfrämjande åtgärder, samt marknadsövervakning

Se till att EU:s jordbruk bättre tillmötesgår samhällets krav på livsmedel och hälsa, inbegripet säkra, näringsrika och hållbara livsmedel
  samt djurs välbefinnande

samt djurs välbefinnande

| I.26 | Begränsa användningen av antibiotika inom jordbruket: försäljning/användning för livsmedelsproducerande djur |
| --- | --- |

I.26

Begränsa användningen av antibiotika inom jordbruket: försäljning/användning för livsmedelsproducerande djur

| R.36 | Begränsa användningen av antibiotika: Andel djurenheter som berörs av åtgärder som får stöd för att begränsa användningen av antibiotika (förebygga/minska) |
| --- | --- |

R.36

Begränsa användningen av antibiotika: Andel djurenheter som berörs av åtgärder som får stöd för att begränsa användningen av antibiotika (förebygga/minska)

| O.35 | Antal åtgärder för bevarande/förbättringar för biodling |
| --- | --- |

O.35

Antal åtgärder för bevarande/förbättringar för biodling

| I.27 | Hållbar användning av bekämpningsmedel: Minskade risker och effekter från användning av bekämpningsmedel** |
| --- | --- |

I.27

Hållbar användning av bekämpningsmedel: Minskade risker och effekter från användning av bekämpningsmedel**

| R.37 | Hållbar användning av bekämpningsmedel: Andel jordbruksmark som berörs av särskilda åtgärder som får stöd och leder till hållbar användning av bekämpningsmedel för att minska risker och effekter från bekämpningsmedel |
| --- | --- |

R.37

Hållbar användning av bekämpningsmedel: Andel jordbruksmark som berörs av särskilda åtgärder som får stöd och leder till hållbar användning av bekämpningsmedel för att minska risker och effekter från bekämpningsmedel

| I.28 | Tillmötesgå konsumenternas efterfrågan på kvalitativa livsmedel: Värdet på produktion inom ramen för EU:s kvalitetsordningar (inkl. ekologiskt) |
| --- | --- |

I.28

Tillmötesgå konsumenternas efterfrågan på kvalitativa livsmedel: Värdet på produktion inom ramen för EU:s kvalitetsordningar (inkl. ekologiskt)

| R.38 | Förbättra djurs välbefinnande: Andel djurenheter som berörs av insatser som får stöd för att förbättra djurs välbefinnande |
| --- | --- |

R.38

Förbättra djurs välbefinnande: Andel djurenheter som berörs av insatser som får stöd för att förbättra djurs välbefinnande

| * | De flesta effektindikatorerna samlas redan in via andra kanaler (europeisk statistik, JRC, EEA) och används inom ramen för annan EU-lagstiftning eller mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

*

De flesta effektindikatorerna samlas redan in via andra kanaler (europeisk statistik, JRC, EEA) och används inom ramen för annan EU-lagstiftning eller mål för hållbar utveckling.

| ** | Uppgifterna samlas inte alltid in varje år och det kan uppstå 2-3 års eftersläpning. Direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

**

Uppgifterna samlas inte alltid in varje år och det kan uppstå 2-3 års eftersläpning. Direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel.

| * | Riktmärken för resultat. Uppgifter lämnas in årligen av medlemsstaterna för bevakning av framstegen mot de mål som de har fastställt i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

*

Riktmärken för resultat. Uppgifter lämnas in årligen av medlemsstaterna för bevakning av framstegen mot de mål som de har fastställt i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

| * | Uppgifter för deras deklarerade utgifter lämnas in årligen. |
| --- | --- |

*

Uppgifter för deras deklarerade utgifter lämnas in årligen.

| ** | Stöd till operativa grupper inom EIP omfattas av bestämmelserna om samarbete. |
| --- | --- |

**

Stöd till operativa grupper inom EIP omfattas av bestämmelserna om samarbete.

Ändring

Ändring

BILAGA I

BILAGA I

INDIKATORER FÖR EFFEKT, RESULTAT OCH OUTPUT I ENLIGHET MED ARTIKEL 7

INDIKATORER FÖR EFFEKT, RESULTAT OCH OUTPUT I ENLIGHET MED ARTIKEL 7

| Prestationsbedömning av politiken (flerårig) – EFFEKT | Årlig prestationsöversyn – RESULTAT* | | Årligt prestationsavslut – OUTPUT |
| --- | --- | --- | --- |
| Mål och deras respektive effektindikatorer.* | | | Övergripande interventionstyper och deras outputintikatorer.* |

Prestationsbedömning av politiken (flerårig) – EFFEKT

Årlig prestationsöversyn – RESULTAT*

Årligt prestationsavslut – OUTPUT

Mål och deras respektive effektindikatorer.*

Övergripande interventionstyper och deras outputintikatorer.*

| EU-övergripande mål: Modernisering | Indikator | Resultatindikatorer
  (endast på grundval av interventioner som får stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken) | | Kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket (Akis) | Outputindikatorer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Modernisera sektorn genom att säkerställa att jordbrukare har tillgång till forskning, utbildning och utbyte av
  kunskap
  samt tjänster för kunskapsöverföring
  , innovation och digitalisering i jordbruket och landsbygdsområden samt uppmuntra sektorn att ta till sig dessa saker | I.1 | Utbyte av kunskap och innovation: Andel av den gemensamma jordbrukspolitikens budget till utbyte av kunskap och innovation |

EU-övergripande mål: Modernisering

Indikator

Resultatindikatorer

(endast på grundval av interventioner som får stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken)

Kunskaps- och innovationssystem inom jordbruket (Akis)

Outputindikatorer

Modernisera sektorn genom att säkerställa att jordbrukare har tillgång till forskning, utbildning och utbyte av
  kunskap
  samt tjänster för kunskapsöverföring
  , innovation och digitalisering i jordbruket och landsbygdsområden samt uppmuntra sektorn att ta till sig dessa saker

Modernisera sektorn genom att säkerställa att jordbrukare har tillgång till forskning, utbildning och utbyte av

samt tjänster för kunskapsöverföring

I.1

Utbyte av kunskap och innovation: Andel av den gemensamma jordbrukspolitikens budget till utbyte av kunskap och innovation

| R.1 | Förbättrad prestation genom kunskap och innovation: Andel jordbrukare som får stöd för rådgivning, fortbildning, kunskapsutbyte eller deltagande i operativa grupper för förbättrad
  hållbar
  ekonomisk, miljömässig, klimatmässig och resurseffektiv prestation. |
| --- | --- |

R.1

Förbättrad prestation genom kunskap och innovation: Andel jordbrukare som får stöd för rådgivning, fortbildning, kunskapsutbyte eller deltagande i operativa grupper för förbättrad
  hållbar
  ekonomisk, miljömässig, klimatmässig och resurseffektiv prestation.

hållbar

Europeiska innovationspartnerskapet för kunskap och innovation inom jordbruket (EIP)**

Europeiska innovationspartnerskapet för kunskap och innovation inom jordbruket (EIP)**

| O.1 | Antal operativa grupper inom EIP |
| --- | --- |

O.1

Antal operativa grupper inom EIP

| R.2 | Kopplingar mellan rådgivnings- och kunskapssystem: antal rådgivare integrerade inom Akis (jämfört med det totala antalet jordbrukare) |
| --- | --- |

R.2

Kopplingar mellan rådgivnings- och kunskapssystem: antal rådgivare integrerade inom Akis (jämfört med det totala antalet jordbrukare)

| O.2 | Antal rådgivare som inrättar eller deltar i operativa grupper inom EIP |
| --- | --- |

O.2

Antal rådgivare som inrättar eller deltar i operativa grupper inom EIP

| R.3 | Digitalisering av jordbruket: Andel jordbrukare som får stöd till precisionsteknik
  och smart teknik
  inom jordbruket
  som kan minska användningen av insatsvaror och öka hållbarheten och miljöprestandan
  genom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.3

Digitalisering av jordbruket: Andel jordbrukare som får stöd till precisionsteknik
  och smart teknik
  inom jordbruket
  som kan minska användningen av insatsvaror och öka hållbarheten och miljöprestandan
  genom den gemensamma jordbrukspolitiken

och smart teknik

som kan minska användningen av insatsvaror och öka hållbarheten och miljöprestandan

| Särskilda mål inom EU | Effektindikatorer | Resultatindikatorer
  (endast på grundval av interventioner som får stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken) | | Övergripande interventionstyper | Outputindikatorer (per intervention) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och
  jordbrukssektorns
  motståndskraft i unionen för att förbättra
  den långsiktiga
  livsmedelstryggheten
  och jordbrukets mångfald, samtidigt som det tillhandahålls säkra livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser, i syfte att vända trenden med förlust av jordbrukare och säkerställa jordbruksproduktionens ekonomiska hållbarhet i unionen
  . | I.2 | Minska inkomstskillnader: Utveckling av inkomster i jordbruket jämfört med den allmänna ekonomin |

Särskilda mål inom EU

Effektindikatorer

Resultatindikatorer

(endast på grundval av interventioner som får stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken)

Övergripande interventionstyper

Outputindikatorer (per intervention)

Stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och
  jordbrukssektorns
  motståndskraft i unionen för att förbättra
  den långsiktiga
  livsmedelstryggheten
  och jordbrukets mångfald, samtidigt som det tillhandahålls säkra livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser, i syfte att vända trenden med förlust av jordbrukare och säkerställa jordbruksproduktionens ekonomiska hållbarhet i unionen
  .

jordbrukssektorns

den långsiktiga

och jordbrukets mångfald, samtidigt som det tillhandahålls säkra livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser, i syfte att vända trenden med förlust av jordbrukare och säkerställa jordbruksproduktionens ekonomiska hållbarhet i unionen

I.2

Minska inkomstskillnader: Utveckling av inkomster i jordbruket jämfört med den allmänna ekonomin

| R.4 | Koppling av inkomststöd till normer och god praxis: Andel utnyttjad jordbruksareal som omfattas av inkomststöd och är underställd villkor |
| --- | --- |

R.4

Koppling av inkomststöd till normer och god praxis: Andel utnyttjad jordbruksareal som omfattas av inkomststöd och är underställd villkor

Stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

| O.3 | Antal mottagare av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , inbegripet en uppdelning efter interventionstyp |
| --- | --- |

O.3

Antal mottagare av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , inbegripet en uppdelning efter interventionstyp

, inbegripet en uppdelning efter interventionstyp

| I.3 | Minska svängningarna i jordbruksinkomsterna: Utveckling av inkomster i jordbruket |
| --- | --- |

I.3

Minska svängningarna i jordbruksinkomsterna: Utveckling av inkomster i jordbruket

| R.5 | Riskhantering: Andel jordbruk med riskhanteringsverktyg inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.5

Riskhantering: Andel jordbruk med riskhanteringsverktyg inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Frikopplat direktstöd

Frikopplat direktstöd

| O.4 | Antal ha för frikopplat direktstöd |
| --- | --- |

O.4

Antal ha för frikopplat direktstöd

| I.4 | Stöd till jordbruksinkomster som det går att leva på Utveckling av inkomstnivåerna i jordbruket per sektor (jämfört med genomsnittet inom jordbruket) |
| --- | --- |

I.4

Stöd till jordbruksinkomster som det går att leva på Utveckling av inkomstnivåerna i jordbruket per sektor (jämfört med genomsnittet inom jordbruket)

| R.6 | Omfördelning till mindre jordbruksföretag: Procent ytterligare stöd per hektar för berättigade jordbruksföretag som är mindre (jämfört med genomsnittet) |
| --- | --- |

R.6

Omfördelning till mindre jordbruksföretag: Procent ytterligare stöd per hektar för berättigade jordbruksföretag som är mindre (jämfört med genomsnittet)

| O.5 | Antal stödmottagare för frikopplat direktstöd |
| --- | --- |

O.5

Antal stödmottagare för frikopplat direktstöd

| O.5a | Antal stödmottagare för grundläggande inkomststöd |
| --- | --- |

O.5a

O.5a

Antal stödmottagare för grundläggande inkomststöd

| O.6 | Antal ha som omfattas av ökat inkomststöd till unga jordbrukare |
| --- | --- |

O.6

Antal ha som omfattas av ökat inkomststöd till unga jordbrukare

| O.7 | Antal stödmottagare som omfattas av ökat inkomststöd till unga jordbrukare |
| --- | --- |

O.7

Antal stödmottagare som omfattas av ökat inkomststöd till unga jordbrukare

| O.7b | Antal stödmottagare som får stöd för miljösystem |
| --- | --- |

O.7b

O.7b

Antal stödmottagare som får stöd för miljösystem

| I.4a | Undvika en minskning av antalet jordbrukare: Utveckling av antalet jordbrukare och jordbruksarbetare per sektor jämfört med det senaste året före tillämpningen av den strategiska planen |
| --- | --- |

I.4a

I.4a

Undvika en minskning av antalet jordbrukare: Utveckling av antalet jordbrukare och jordbruksarbetare per sektor jämfört med det senaste året före tillämpningen av den strategiska planen

| I.5 | Bidra till territoriell balans: Utveckling av inkomstnivåerna i jordbruket i områden med naturliga begränsningar (jämfört med genomsnittet inom jordbruket) |
| --- | --- |

I.5

Bidra till territoriell balans: Utveckling av inkomstnivåerna i jordbruket i områden med naturliga begränsningar (jämfört med genomsnittet inom jordbruket)

| R.7 | Ökat stöd till jordbruksföretag i områden med särskilda behov: Procent ytterligare stöd per hektar i områden med större behov (jämfört med genomsnittet) |
| --- | --- |

R.7

Ökat stöd till jordbruksföretag i områden med särskilda behov: Procent ytterligare stöd per hektar i områden med större behov (jämfört med genomsnittet)

Öka marknadsorienteringen
  lokalt, nationellt, internationellt och i unionen, liksom marknadsstabiliteten, risk- och krishanteringen, jordbrukets långsiktiga konkurrenskraft samt bearbetnings- och saluföringsförmågan för jordbruksprodukter
  , med ett större fokus på
  kvalitativ differentiering,
  forskning,
  innovation,
  teknik,
  kunskapsöverföring, kunskapsutbyte
  och digitalisering
  , samt underlätta jordbrukarnas tillgång till den cirkulära ekonomins dynamik

lokalt, nationellt, internationellt och i unionen, liksom marknadsstabiliteten, risk- och krishanteringen, jordbrukets långsiktiga konkurrenskraft samt bearbetnings- och saluföringsförmågan för jordbruksprodukter

kvalitativ differentiering,

innovation,

kunskapsöverföring, kunskapsutbyte

, samt underlätta jordbrukarnas tillgång till den cirkulära ekonomins dynamik

| I.6 | Öka jordbruksföretagens produktivitet Total faktorproduktivitet |
| --- | --- |

I.6

Öka jordbruksföretagens produktivitet Total faktorproduktivitet

| R.8 | Riktat stöd till jordbruksföretag inom sektorer med problem:
  Andel jordbrukare som får kopplat stöd för ökad konkurrenskraft, hållbarhet eller kvalitet |
| --- | --- |

R.8

Riktat stöd till jordbruksföretag inom sektorer med problem:

Andel jordbrukare som får kopplat stöd för ökad konkurrenskraft, hållbarhet eller kvalitet

Riskhanteringsverktyg

Riskhanteringsverktyg

| O.8 | Antal jordbrukare som omfattas av riskhanteringsinstrument som får stöd |
| --- | --- |

O.8

Antal jordbrukare som omfattas av riskhanteringsinstrument som får stöd

| I.7 | Främja handel med jordbruksprodukter: Importer och exporter inom handeln med jordbruksprodukter |
| --- | --- |

I.7

Främja handel med jordbruksprodukter: Importer och exporter inom handeln med jordbruksprodukter

| R.9 | Modernisering av jordbruksföretag: Andel jordbrukare som får investeringsstöd för att omstrukturera och modernisera, även för förbättrad resurseffektivitet |
| --- | --- |

R.9

Modernisering av jordbruksföretag: Andel jordbrukare som får investeringsstöd för att omstrukturera och modernisera, även för förbättrad resurseffektivitet

Kopplat stöd

Kopplat stöd

| O.9 | Antal ha som får kopplat stöd |
| --- | --- |

O.9

Antal ha som får kopplat stöd

Förbättra jordbrukarnas
  förhandlingsposition
  i 
  värdekedjorna genom att uppmuntra sammanslutningar, producentorganisationer och kollektiva förhandlingar samt främja korta leveranskedjor

förhandlingsposition

värdekedjorna genom att uppmuntra sammanslutningar, producentorganisationer och kollektiva förhandlingar samt främja korta leveranskedjor

| I.8 | Förbättra jordbrukarnas position i värdekedjan: Mervärde för primärproducenter i livsmedelskedjan |
| --- | --- |

I.8

Förbättra jordbrukarnas position i värdekedjan: Mervärde för primärproducenter i livsmedelskedjan

| R.10 | Bättre organiserade leveranskedjor: Andel jordbrukare som deltar i understödda producentsammanslutningar, producentorganisation, lokala marknader, kort leveranskedjecirklar och kvalitetssystem |
| --- | --- |

R.10

Bättre organiserade leveranskedjor: Andel jordbrukare som deltar i understödda producentsammanslutningar, producentorganisation, lokala marknader, kort leveranskedjecirklar och kvalitetssystem

| O.10 | Antal personer som får kopplat stöd |
| --- | --- |

O.10

Antal personer som får kopplat stöd

| O.10a | Antal ha som omfattas av åtaganden gällande odling av baljväxter |
| --- | --- |

O.10a

O.10a

Antal ha som omfattas av åtaganden gällande odling av baljväxter

| R.11 | Koncentration av utbudet: Andel av värdet på saluförd produktion hos producentorganisationer med operativa program |
| --- | --- |

R.11

Koncentration av utbudet: Andel av värdet på saluförd produktion hos producentorganisationer med operativa program

Stöd för områden med naturliga begränsningar och andra regionsspecifika begränsningar

Stöd för områden med naturliga begränsningar och andra regionsspecifika begränsningar

| O.11 | Antal ha som får tillägg som område med naturliga begränsningar (3 kategorier) |
| --- | --- |

O.11

Antal ha som får tillägg som område med naturliga begränsningar (3 kategorier)

Bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringar
  genom att minska utsläppen av växthusgaser, inbegripet genom att förbättra kolsänkor och öka bindningen och lagringen av koldioxid inom jordbruks- och livsmedelssektorn, samt genom att införliva
  hållbar energi
  , samtidigt som livsmedelstryggheten, en hållbar förvaltning och ett hållbart skydd av skogen säkerställs, i linje med Parisavtalet

genom att minska utsläppen av växthusgaser, inbegripet genom att förbättra kolsänkor och öka bindningen och lagringen av koldioxid inom jordbruks- och livsmedelssektorn, samt genom att införliva

, samtidigt som livsmedelstryggheten, en hållbar förvaltning och ett hållbart skydd av skogen säkerställs, i linje med Parisavtalet

| I.9 | Öka jordbrukets motståndskraft Index |
| --- | --- |

I.9

Öka jordbrukets motståndskraft Index

| R.12 | Anpassning till klimatförändringarna: Andel jordbruksmark under åtagande att förbättra anpassningen till klimatförändringar |
| --- | --- |

R.12

Anpassning till klimatförändringarna: Andel jordbruksmark under åtagande att förbättra anpassningen till klimatförändringar

| R.12a | Öka motståndskraften med ökad genetisk mångfald: Andel jordbruksmark som får stöd för metoder och alternativ som gynnar den genetiska mångfalden |
| --- | --- |

R.12a

R.12a

Öka motståndskraften med ökad genetisk mångfald: Andel jordbruksmark som får stöd för metoder och alternativ som gynnar den genetiska mångfalden

| O.12 | Antal ha som får stöd inom ramen för Natura 2000 eller vattendirektivet |
| --- | --- |

O.12

Antal ha som får stöd inom ramen för Natura 2000 eller vattendirektivet

| I.10 | Bidra till begränsning av klimatförändringar: Minska växthusgasutsläpp från jordbruket |
| --- | --- |

I.10

Bidra till begränsning av klimatförändringar: Minska växthusgasutsläpp från jordbruket

| I.11 | Öka koldioxidbindningen: Öka organiskt kolinnehåll i marken |
| --- | --- |

I.11

Öka koldioxidbindningen: Öka organiskt kolinnehåll i marken

| I.12 | Säkerställa produktion och användning av
  hållbar energi inom jordbruket: Produktion
  och användning
  av förnybar energi från jord- och skogsbruket
  som visar nettokoldioxibindning och nettominskningar av utsläppen av växthusgaser utan förändrad markanvändning |
| --- | --- |

I.12

Säkerställa produktion och användning av
  hållbar energi inom jordbruket: Produktion
  och användning
  av förnybar energi från jord- och skogsbruket
  som visar nettokoldioxibindning och nettominskningar av utsläppen av växthusgaser utan förändrad markanvändning

Säkerställa produktion och användning av

och användning

som visar nettokoldioxibindning och nettominskningar av utsläppen av växthusgaser utan förändrad markanvändning

| R.13 | Minska utsläpp från djuruppfödningssektorn: Andel djurenheter med stöd för att minska utsläppen av växthusgas och/eller ammoniak, inklusive
  näringsämneshantering |
| --- | --- |

R.13

Minska utsläpp från djuruppfödningssektorn: Andel djurenheter med stöd för att minska utsläppen av växthusgas och/eller ammoniak, inklusive
  näringsämneshantering

näringsämneshantering

| R.14 | Lagring av koldioxid i mark och biomassa: Andel
  mark
  under åtagande att minska utsläpp, bibehålla och/eller öka lagring av koldioxid (permanent betesmark,
  permanenta grödor med permanent vegetationstäckning,
  jordbruksmark i 
  våtmark och
  torvmark, skog, etc.) |
| --- | --- |

R.14

Lagring av koldioxid i mark och biomassa: Andel
  mark
  under åtagande att minska utsläpp, bibehålla och/eller öka lagring av koldioxid (permanent betesmark,
  permanenta grödor med permanent vegetationstäckning,
  jordbruksmark i 
  våtmark och
  torvmark, skog, etc.)

mark

permanenta grödor med permanent vegetationstäckning,

våtmark och

| R.15 | Förnybar
  energi från jordbruk och skogsbruk: Investeringar i produktionskapaciteten av förnybar energi, inklusive biobaserad (MW) |
| --- | --- |

R.15

Förnybar
  energi från jordbruk och skogsbruk: Investeringar i produktionskapaciteten av förnybar energi, inklusive biobaserad (MW)

Förnybar

| R.16 | Öka energieffektiviteten: Energibesparingar inom jordbruket |
| --- | --- |

R.16

Öka energieffektiviteten: Energibesparingar inom jordbruket

| R.17 | Beskogad mark: Område som får stöd för beskogning
  samt återställande
  och skapande av
  permanenta
  skogsområden, inklusive trädjordbruk |
| --- | --- |

R.17

Beskogad mark: Område som får stöd för beskogning
  samt återställande
  och skapande av
  permanenta
  skogsområden, inklusive trädjordbruk

samt återställande

permanenta

Stöd för förvaltningsåtaganden (miljö-klimat, djurs välbefinnande, genetiska resurser)

Stöd för förvaltningsåtaganden (miljö-klimat, djurs välbefinnande, genetiska resurser)

| O.13 | Antal ha (jordbruk)
  och antal andra enheter
  som omfattas av miljö/klimat-åtaganden utöver de obligatoriska kraven
  , inbegripet miljösystem |
| --- | --- |

O.13

Antal ha (jordbruk)
  och antal andra enheter
  som omfattas av miljö/klimat-åtaganden utöver de obligatoriska kraven
  , inbegripet miljösystem

och antal andra enheter

, inbegripet miljösystem

| O.13a | Antal ha som omfattas av åtaganden avseende mark med högt naturvärde |
| --- | --- |

O.13a

O.13a

Antal ha som omfattas av åtaganden avseende mark med högt naturvärde

Främja hållbar utveckling och effektiv förvaltning av naturresurser
  och bidra till skydd och förbättring av kvaliteten på
  vatten, mark och luft
  , inbegripet genom hållbar och minskad användning av växtskyddsmedel, gödselmedel och antibiotika

och bidra till skydd och förbättring av kvaliteten på

, inbegripet genom hållbar och minskad användning av växtskyddsmedel, gödselmedel och antibiotika

| I.13 | Minska markerosion
  och öka motståndskraften mot extrema väderförhållanden
  : Procent mark i måttlig till svår markerosion på jordbruksmark |
| --- | --- |

I.13

Minska markerosion
  och öka motståndskraften mot extrema väderförhållanden
  : Procent mark i måttlig till svår markerosion på jordbruksmark

och öka motståndskraften mot extrema väderförhållanden

| R.18 | Förbättra
  och skydda
  marken
  för att öka dess motståndskraft
  : Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden gynnsamma för markförvaltning
  för att förbättra jordkvaliteten och omfattningen av biota i marken |
| --- | --- |

R.18

Förbättra
  och skydda
  marken
  för att öka dess motståndskraft
  : Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden gynnsamma för markförvaltning
  för att förbättra jordkvaliteten och omfattningen av biota i marken

och skydda

för att öka dess motståndskraft

för att förbättra jordkvaliteten och omfattningen av biota i marken

| O.14 | Antal ha (
  skogsbruk
  ) som omfattas av miljö/klimat-åtaganden utöver de obligatoriska kraven |
| --- | --- |

O.14

Antal ha (
  skogsbruk
  ) som omfattas av miljö/klimat-åtaganden utöver de obligatoriska kraven

skogsbruk

| O.14a | Antal ha som omfattas av åtaganden för att stödja integrerat växtskydd |
| --- | --- |

O.14a

O.14a

Antal ha som omfattas av åtaganden för att stödja integrerat växtskydd

| I.13a | Bygga upp matjorden och öka bindningen av vatten och näringsämnen: Andel lämpligt organiskt material i matjorden |
| --- | --- |

I.13a

I.13a

Bygga upp matjorden och öka bindningen av vatten och näringsämnen: Andel lämpligt organiskt material i matjorden

| R.18a | Utveckling av ekologiskt jordbruk: Ökad andel jordbruksmark och ökat antal jordbruksföretag som är föremål för bidrag för a) omställning till ekologiska jordbruksmetoder eller b) bibehållande av ekologiska jordbruksmetoder*a











  *a | Separata dataset ska tillhandahållas för a) och b). |
| --- | --- | --- |

R.18a

R.18a

Utveckling av ekologiskt jordbruk: Ökad andel jordbruksmark och ökat antal jordbruksföretag som är föremål för bidrag för a) omställning till ekologiska jordbruksmetoder eller b) bibehållande av ekologiska jordbruksmetoder*a

*a

*a

Separata dataset ska tillhandahållas för a) och b).

| I.14 | Förbättra luftkvaliteten: Minska ammoniakutsläpp från jordbruket |
| --- | --- |

I.14

Förbättra luftkvaliteten: Minska ammoniakutsläpp från jordbruket

| R.19 | Förbättra luftkvaliteten: Andel jordbruksmark under åtagande att minska ammoniakutsläppen
  , i enlighet med den unionslagstiftning som avses i BILAGA XI |
| --- | --- |

R.19

Förbättra luftkvaliteten: Andel jordbruksmark under åtagande att minska ammoniakutsläppen
  , i enlighet med den unionslagstiftning som avses i BILAGA XI

, i enlighet med den unionslagstiftning som avses i BILAGA XI

| I.15 | Förbättra vattenkvaliteten: Näringsämnesbalans brutto i jordbruksmark |
| --- | --- |

I.15

Förbättra vattenkvaliteten: Näringsämnesbalans brutto i jordbruksmark

| R.20 | Skydda vattenkvaliteten: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden för vattenkvalitet
  i syfte att förbättra vattenförekomsternas status |
| --- | --- |

R.20

Skydda vattenkvaliteten: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden för vattenkvalitet
  i syfte att förbättra vattenförekomsternas status

i syfte att förbättra vattenförekomsternas status

| O.15 | Antal ha med stöd för ekologiskt jordbruk |
| --- | --- |

O.15

Antal ha med stöd för ekologiskt jordbruk

| R.21 | Hållbar näringsämneshantering Andel jordbruksmark under åtagande rörande förbättrad näringsämneshantering |
| --- | --- |

R.21

Hållbar näringsämneshantering Andel jordbruksmark under åtagande rörande förbättrad näringsämneshantering

| O.16 | Antal djurenheter som omfattas av stöd för djurs välbefinnande, hälsa eller ökade åtgärder för biosäkerhet |
| --- | --- |

O.16

Antal djurenheter som omfattas av stöd för djurs välbefinnande, hälsa eller ökade åtgärder för biosäkerhet

| I.16 | Minska läckage av näringsämnen: Nitrat i grundvatten – Procent grundvattenstationer med koncentrationer av N över 50 mg/l enligt nitratdirektivet |
| --- | --- |

I.16

Minska läckage av näringsämnen: Nitrat i grundvatten – Procent grundvattenstationer med koncentrationer av N över 50 mg/l enligt nitratdirektivet

| R.22 | Hållbar vattenanvändning: Andel bevattnat land under åtagande att förbättra vattenbalansen
  , däribland åtgärder för att minska markerosion, vattenmätning och för att öka markens vattenbindningsförmåga i enlighet med vad som föreskrivs i direktiv 2000/60/EG |
| --- | --- |

R.22

Hållbar vattenanvändning: Andel bevattnat land under åtagande att förbättra vattenbalansen
  , däribland åtgärder för att minska markerosion, vattenmätning och för att öka markens vattenbindningsförmåga i enlighet med vad som föreskrivs i direktiv 2000/60/EG

, däribland åtgärder för att minska markerosion, vattenmätning och för att öka markens vattenbindningsförmåga i enlighet med vad som föreskrivs i direktiv 2000/60/EG

| O.17 | Antal projekt
  och jordbrukare som stöder
  genetiska resurser
  och genetisk mångfald, inbegripet en uppdelning i olika sektorer |
| --- | --- |

O.17

Antal projekt
  och jordbrukare som stöder
  genetiska resurser
  och genetisk mångfald, inbegripet en uppdelning i olika sektorer

och jordbrukare som stöder

och genetisk mångfald, inbegripet en uppdelning i olika sektorer

| I.17 | Minska trycket på vattenresurserna: Vattenexploateringsindex (WEI+) |
| --- | --- |

I.17

Minska trycket på vattenresurserna: Vattenexploateringsindex (WEI+)

| R.23 | Miljö-/klimatprestation genom investeringar: Andel jordbrukare med stöd i 
  produktiva och icke-produktiva
  investeringar rörande miljövård eller klimatåtgärder |
| --- | --- |

R.23

Miljö-/klimatprestation genom investeringar: Andel jordbrukare med stöd i 
  produktiva och icke-produktiva
  investeringar rörande miljövård eller klimatåtgärder

produktiva och icke-produktiva

Investeringar

Investeringar

| O.18 | Antal produktiva investeringar på jordbruksföretag som får stöd |
| --- | --- |

O.18

Antal produktiva investeringar på jordbruksföretag som får stöd

| 17a | Minskat läckage av bekämpningsmedel till grundvatten och ytvatten: Procentandel grundvattenförekomster vars status är dålig och procentandel ytvattenförekomster där de miljökvalitetsnormer som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/105/EG1a eller av medlemsstater för bekämpningsmedel som används i jordbruk och är prioriterade ämnen överskrids










  1a | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/105/EG av den 16 december 2008 om miljökvalitetsnormer inom vattenpolitikens område och ändring och senare upphävande av rådets direktiv 82/176/EEG, 83/513/EEG, 84/156/EEG, 84/491/EEG och 86/280/EEG, samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (EUT L 348, 24.12.2008, s. 84). |
| --- | --- | --- |

17a

17a

Minskat läckage av bekämpningsmedel till grundvatten och ytvatten: Procentandel grundvattenförekomster vars status är dålig och procentandel ytvattenförekomster där de miljökvalitetsnormer som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/105/EG1a

1a

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/105/EG av den 16 december 2008 om miljökvalitetsnormer inom vattenpolitikens område och ändring och senare upphävande av rådets direktiv 82/176/EEG, 83/513/EEG, 84/156/EEG, 84/491/EEG och 86/280/EEG, samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (EUT L 348, 24.12.2008, s. 84).

| O.19 | Antal lokala infrastrukturer som får stöd |
| --- | --- |

O.19

Antal lokala infrastrukturer som får stöd

| O.20 | Antal icke-produktiva investeringar som får stöd |
| --- | --- |

O.20

Antal icke-produktiva investeringar som får stöd

| O.21 | Antal produktiva investeringar utanför jordbruksföretag |
| --- | --- |

O.21

Antal produktiva investeringar utanför jordbruksföretag

| R.24 | Miljö-/klimatprestation genom kunskap
  och rådgivning om naturlig bekämpning av skadegörare
  : Andel jordbrukare som får stöd för rådgivning/fortbildning som rör miljö-/klimatprestation
  , inbegripet oberoende rådgivning från certifierade utbildare om integrerat växtskydd, system med liten mängd insatsvaror och alternativ teknik till kemiska insatsvaror, samt användning av dessa metoder |
| --- | --- |

R.24

Miljö-/klimatprestation genom kunskap
  och rådgivning om naturlig bekämpning av skadegörare
  : Andel jordbrukare som får stöd för rådgivning/fortbildning som rör miljö-/klimatprestation
  , inbegripet oberoende rådgivning från certifierade utbildare om integrerat växtskydd, system med liten mängd insatsvaror och alternativ teknik till kemiska insatsvaror, samt användning av dessa metoder

och rådgivning om naturlig bekämpning av skadegörare

, inbegripet oberoende rådgivning från certifierade utbildare om integrerat växtskydd, system med liten mängd insatsvaror och alternativ teknik till kemiska insatsvaror, samt användning av dessa metoder

| R.24a | Minskat läckage av bekämpningsmedel: Andel jordbruksmark som berörs av särskilda åtgärder som får stöd som leder till minskat läckage av bekämpningsmedel till grundvatten och ytvatten |
| --- | --- |

R.24a

R.24a

Minskat läckage av bekämpningsmedel: Andel jordbruksmark som berörs av särskilda åtgärder som får stöd som leder till minskat läckage av bekämpningsmedel till grundvatten och ytvatten

| R.24b | Skydd av marken genom växelbruk: Andel åkermark som omfattas av åtaganden för att stödja växelbruk, inklusive åtaganden för baljväxter |
| --- | --- |

R.24b

R.24b

Skydd av marken genom växelbruk: Andel åkermark som omfattas av åtaganden för att stödja växelbruk, inklusive åtaganden för baljväxter

Stärka ekosystemtjänster
  och bidra till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, bland annat genom att skydda nyttoväxter, nyttodjur och pollinerande arter, främja biologisk mångfald i jordbruket, naturskydd och trädjordbruk, bidra till en större resiliens, återställa och
  bevara
  mark, vattenförekomster,
  livsmiljöer och landskap
  , samt stödja jordbruk med högt naturvärde

och bidra till att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, bland annat genom att skydda nyttoväxter, nyttodjur och pollinerande arter, främja biologisk mångfald i jordbruket, naturskydd och trädjordbruk, bidra till en större resiliens, återställa och

mark, vattenförekomster,

, samt stödja jordbruk med högt naturvärde

| I.18 | Öka fågelpopulationer på jordbruksmarker: Index över odlingslandskapets fåglar |
| --- | --- |

I.18

Öka fågelpopulationer på jordbruksmarker: Index över odlingslandskapets fåglar

| R.25 | Främja hållbar skogsförvaltning: Andel skogsmark under förvaltningsåtaganden till stöd för skogsskydd och skogsförvaltning |
| --- | --- |

R.25

Främja hållbar skogsförvaltning: Andel skogsmark under förvaltningsåtaganden till stöd för skogsskydd och skogsförvaltning

Etableringsstöd

Etableringsstöd

| O.22 | Antal
  unga
  jordbrukare som får etableringsstöd |
| --- | --- |

O.22

Antal
  unga
  jordbrukare som får etableringsstöd

unga

| O.22a | Antal nya jordbrukare som får etableringsstöd |
| --- | --- |

O.22a

O.22a

Antal nya jordbrukare som får etableringsstöd

| O.23 | Antal företagare på landsbygden som får etableringsstöd |
| --- | --- |

O.23

Antal företagare på landsbygden som får etableringsstöd

| I.19 | Ökat skydd av biologisk mångfald: Procent arter och livsmiljöer av gemenskapsintresse kopplade till jordbruk med stabil eller ökande trend |
| --- | --- |

I.19

Ökat skydd av biologisk mångfald: Procent arter och livsmiljöer av gemenskapsintresse kopplade till jordbruk med stabil eller ökande trend

| R.26 | Skydda skogens ekosystem: Andel skogsmark under förvaltningsåtaganden för stöd till landskap, biologisk mångfald och ekosystemtjänster |
| --- | --- |

R.26

Skydda skogens ekosystem: Andel skogsmark under förvaltningsåtaganden för stöd till landskap, biologisk mångfald och ekosystemtjänster

| I.19a | Vända trenden med minskat antal pollinatörer: Indikator för pollinatörer*a |
| --- | --- |

I.19a

I.19a

Vända trenden med minskat antal pollinatörer: Indikator för pollinatörer*a

| I.20 | Stärka tillhandahållande av skogens ekosystemtjänster: Andel
  jordbruksmark
  med landskapselement |
| --- | --- |

I.20

Stärka tillhandahållande av skogens ekosystemtjänster: Andel
  jordbruksmark
  med landskapselement

jordbruksmark

| R.27 | Bevara livsmiljöer och arter: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden till stöd för bevarande eller återställande av biologisk mångfald
  , inbegripet jordbruksmark med högt naturvärde |
| --- | --- |

R.27

Bevara livsmiljöer och arter: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden till stöd för bevarande eller återställande av biologisk mångfald
  , inbegripet jordbruksmark med högt naturvärde

, inbegripet jordbruksmark med högt naturvärde

Samarbete

| O.24 | Antal producentsammanslutningar/producentorganisationer som får stöd |
| --- | --- |

O.24

Antal producentsammanslutningar/producentorganisationer som får stöd

| O.25 | Antal jordbrukare som får stöd för att delta i EU:s kvalitetsordningar |
| --- | --- |

O.25

Antal jordbrukare som får stöd för att delta i EU:s kvalitetsordningar

| I.20a | Ökad jordbruksbiologisk mångfald i jordbrukssystem: Mångfald bland grödor |
| --- | --- |

I.20a

I.20a

Ökad jordbruksbiologisk mångfald i jordbrukssystem: Mångfald bland grödor

| O.26 | Antal projekt för generationsskifte (unga/icke-unga jordbrukare) |
| --- | --- |

O.26

Antal projekt för generationsskifte (unga/icke-unga jordbrukare)

| R.28 | Främja Natura 2000: Areal i Natura 2000-områden under åtaganden för skydd, underhåll och återställande |
| --- | --- |

R.28

Främja Natura 2000: Areal i Natura 2000-områden under åtaganden för skydd, underhåll och återställande

| O.27 | Antal lokala utvecklingsstrategier (Leader) |
| --- | --- |

O.27

Antal lokala utvecklingsstrategier (Leader)

| R.28a | Förbättra den biologiska mångfalden i jordbruket: Andel mark som omfattas av åtaganden som gynnar den biologiska mångfalden i jordbruket, uppdelat efter interventionstyper |
| --- | --- |

R.28a

R.28a

Förbättra den biologiska mångfalden i jordbruket: Andel mark som omfattas av åtaganden som gynnar den biologiska mångfalden i jordbruket, uppdelat efter interventionstyper

| O.28 | Antal andra samarbetsgrupper (exklusive grupper inom EIP som rapporteras under O.1) |
| --- | --- |

O.28

Antal andra samarbetsgrupper (exklusive grupper inom EIP som rapporteras under O.1)

| R.29 | Bevara landskapselement: Andel jordbruksmark under åtaganden för förvaltning av landskapselement, inklusive buskvallar
  , träd och annan delvis naturlig vegetation |
| --- | --- |

R.29

Bevara landskapselement: Andel jordbruksmark under åtaganden för förvaltning av landskapselement, inklusive buskvallar
  , träd och annan delvis naturlig vegetation

, träd och annan delvis naturlig vegetation

| R.29a | Bevara bikupor: Antal stödmottagare som får stöd för biodling |
| --- | --- |

R.29a

R.29a

Bevara bikupor: Antal stödmottagare som får stöd för biodling

| R.29b | Främja jordbruk med högt naturvärde: Andel jordbruksområden som omfattas av åtaganden om att ge högt naturvärde |
| --- | --- |

R.29b

R.29b

Främja jordbruk med högt naturvärde: Andel jordbruksområden som omfattas av åtaganden om att ge högt naturvärde

Locka
  och stödja
  unga jordbrukare
  och nya jordbrukare, och främja kvinnors deltagande i jordbrukssektorn, särskilt i de mest glesbefolkade områdena och i områden med naturliga begränsningar, samt främja utbildning och erfarenheter inom hela unionen, hållbar
  affärsutveckling
  och jobbskapande
  i landsbygdsområden

och stödja

och nya jordbrukare, och främja kvinnors deltagande i jordbrukssektorn, särskilt i de mest glesbefolkade områdena och i områden med naturliga begränsningar, samt främja utbildning och erfarenheter inom hela unionen, hållbar

och jobbskapande

| I.21 | Locka unga jordbrukare
  och nya jordbrukare och underlätta affärsutveckling
  : Utveckling av antalet
  unga jordbrukare och
  nya jordbrukare
  , med uppdelning efter kön, samt små och medelstora företag i landsbygdsområden |
| --- | --- |

I.21

Locka unga jordbrukare
  och nya jordbrukare och underlätta affärsutveckling
  : Utveckling av antalet
  unga jordbrukare och
  nya jordbrukare
  , med uppdelning efter kön, samt små och medelstora företag i landsbygdsområden

och nya jordbrukare och underlätta affärsutveckling

unga jordbrukare och

, med uppdelning efter kön, samt små och medelstora företag i landsbygdsområden

| R.30 | Generationsskifte: Antal unga jordbrukare
  och nya jordbrukare
  som startar jordbruksföretag med stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , med uppdelning efter kön |
| --- | --- |

R.30

Generationsskifte: Antal unga jordbrukare
  och nya jordbrukare
  som startar jordbruksföretag med stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , med uppdelning efter kön

och nya jordbrukare

, med uppdelning efter kön

Kunskapsutbyte och information

| O.29 | Antal jordbrukare som fått fortbildning/rådgivning |
| --- | --- |

O.29

Antal jordbrukare som fått fortbildning/rådgivning

Främja
  social och territoriell sammanhållning i landsbygdsområden, bl.a. genom skapande av
  sysselsättning, tillväxt,
  investeringar,
  social delaktighet
  , bekämpande av fattigdom på landsbygden
  och
  genom
  lokal utveckling, inbegripet
  lokala tjänster av hög kvalitet för landsbygdssamhällen, med inriktning framför allt på områden med naturliga begränsningar; främja anständiga livs- och arbetsvillkor samt ekonomiska villkor; diversifiera verksamheter och inkomst, inbegripet landsbygdsturismen, hållbar bioekonomi, den cirkulära ekonomin
  och hållbart skogsbruk
  , samtidigt som jämställdhet mellan könen respekteras; främja lika möjligheter på landsbygden genom särskilda stödåtgärder och erkännande av kvinnors arbete inom jordbruk, hantverk, turism och närservice

social och territoriell sammanhållning i landsbygdsområden, bl.a. genom skapande av

investeringar,

, bekämpande av fattigdom på landsbygden

genom

lokala tjänster av hög kvalitet för landsbygdssamhällen, med inriktning framför allt på områden med naturliga begränsningar; främja anständiga livs- och arbetsvillkor samt ekonomiska villkor; diversifiera verksamheter och inkomst, inbegripet landsbygdsturismen, hållbar bioekonomi, den cirkulära ekonomin

, samtidigt som jämställdhet mellan könen respekteras; främja lika möjligheter på landsbygden genom särskilda stödåtgärder och erkännande av kvinnors arbete inom jordbruk, hantverk, turism och närservice

| I.22 | Bidra till arbetstillfällen i landsbygdsområden: Utveckling av sysselsättningsgraden i områden med övervägande landsbygd
  , med uppdelning efter kön |
| --- | --- |

I.22

Bidra till arbetstillfällen i landsbygdsområden: Utveckling av sysselsättningsgraden i områden med övervägande landsbygd
  , med uppdelning efter kön

, med uppdelning efter kön

| R.31 | Tillväxt och sysselsättning i landsbygdsområden: Nya arbetstillfällen inom projekt som får stöd
  , med uppdelning efter kön |
| --- | --- |

R.31

Tillväxt och sysselsättning i landsbygdsområden: Nya arbetstillfällen inom projekt som får stöd
  , med uppdelning efter kön

, med uppdelning efter kön

| O.30 | Antal icke-jordbrukare som fått fortbildning/rådgivning |
| --- | --- |

O.30

Antal icke-jordbrukare som fått fortbildning/rådgivning

| I.23 | Bidra till tillväxt i landsbygdsområden: Utveckling av BNP per capita i områden med övervägande landsbygd |
| --- | --- |

I.23

Bidra till tillväxt i landsbygdsområden: Utveckling av BNP per capita i områden med övervägande landsbygd

| R.32 | Utveckla bioekonomin på landsbygden: Antal bioekonomiföretag som utvecklats med stöd |
| --- | --- |

R.32

Utveckla bioekonomin på landsbygden: Antal bioekonomiföretag som utvecklats med stöd

Horisontella indikatorer

Horisontella indikatorer

| O.31 | Antal ha brukade med miljövänliga metoder (samlingsindikator för fysisk areal som omfattas av villkor, miljösystem, miljö- och klimatvänligt jordbruk, skogsbruksåtgärder, ekologiskt jordbruk) |
| --- | --- |

O.31

Antal ha brukade med miljövänliga metoder (samlingsindikator för fysisk areal som omfattas av villkor, miljösystem, miljö- och klimatvänligt jordbruk, skogsbruksåtgärder, ekologiskt jordbruk)

| I.24 | Rättvisare gemensam jordbrukspolitik: Förbättra fördelningen av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

I.24

Rättvisare gemensam jordbrukspolitik: Förbättra fördelningen av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

| R.33 | Digitalisering av ekonomin på landsbygden:
  Andel av
  befolkningen på landsbygden
  som omfattas av digitalisering av jordbruket och andel av jordbruksområden
  som omfattas av en strategi som rör smarta byar och som får stöd |
| --- | --- |

R.33

Digitalisering av ekonomin på landsbygden:
  Andel av
  befolkningen på landsbygden
  som omfattas av digitalisering av jordbruket och andel av jordbruksområden
  som omfattas av en strategi som rör smarta byar och som får stöd

Andel av

som omfattas av digitalisering av jordbruket och andel av jordbruksområden

| O.32 | Antal ha som omfattas av villkor (uppdelat per god jordbruks- och miljöpraxis) |
| --- | --- |

O.32

Antal ha som omfattas av villkor (uppdelat per god jordbruks- och miljöpraxis)

| I.25 | Främja landsbygdens delaktighet: Utveckling av fattigdomsindex för landsbygden
  , med uppdelning efter kön |
| --- | --- |

I.25

Främja landsbygdens delaktighet: Utveckling av fattigdomsindex för landsbygden
  , med uppdelning efter kön

, med uppdelning efter kön

| R.34 | Sammanlänkning av landsbygden i Europa: Andel av befolkningen på landsbygden som får ta del av förbättrade tjänster och bättre infrastruktur genom stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.34

Sammanlänkning av landsbygden i Europa: Andel av befolkningen på landsbygden som får ta del av förbättrade tjänster och bättre infrastruktur genom stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Sektorsspecifika program

Sektorsspecifika program

| O.33 | Antal producentorganisationer som startar operativa fonder/program |
| --- | --- |

O.33

Antal producentorganisationer som startar operativa fonder/program

| R.35 | Främja social delaktighet: Antal personer från minoriteter och/eller utsatta grupper som får ta del av projekt som rör social delaktighet och som får stöd |
| --- | --- |

R.35

Främja social delaktighet: Antal personer från minoriteter och/eller utsatta grupper som får ta del av projekt som rör social delaktighet och som får stöd

| O.34 | Antal informations- och säljfrämjande åtgärder, samt marknadsövervakning |
| --- | --- |

O.34

Antal informations- och säljfrämjande åtgärder, samt marknadsövervakning

Se till att EU:s jordbruk bättre tillmötesgår samhällets krav på livsmedel och hälsa, inbegripet säkra, näringsrika
  , högkvalitativa
  och hållbara livsmedel
  , ekologiskt jordbruk, matsvinn, samt miljömässig hållbarhet, antimikrobiell resistens och bättre djurhälsa och djurskydd, och öka medvetenheten i samhället om jordbrukets och landsbygdsområdenas betydelse, samtidigt som man bidrar till genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling

, högkvalitativa

, ekologiskt jordbruk, matsvinn, samt miljömässig hållbarhet, antimikrobiell resistens och bättre djurhälsa och djurskydd, och öka medvetenheten i samhället om jordbrukets och landsbygdsområdenas betydelse, samtidigt som man bidrar till genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling

| I.26 | Begränsa användningen av antibiotika
  och lämplig användning av veterinärmedicinska läkemedel
  inom jordbruket: försäljning/användning för livsmedelsproducerande djur |
| --- | --- |

I.26

Begränsa användningen av antibiotika
  och lämplig användning av veterinärmedicinska läkemedel
  inom jordbruket: försäljning/användning för livsmedelsproducerande djur

och lämplig användning av veterinärmedicinska läkemedel

| R.36 | Begränsa användningen av antibiotika: Andel djurenheter som berörs av åtgärder som får stöd för att begränsa användningen av antibiotika (förebygga/minska) |
| --- | --- |

R.36

Begränsa användningen av antibiotika: Andel djurenheter som berörs av åtgärder som får stöd för att begränsa användningen av antibiotika (förebygga/minska)

| O.35 | Antal åtgärder för bevarande/förbättringar för biodling |
| --- | --- |

O.35

Antal åtgärder för bevarande/förbättringar för biodling

| I.27 | Hållbar
  och minskad
  användning av bekämpningsmedel:
  Minska
  risker
  , användning
  och effekter från användning av bekämpningsmedel** |
| --- | --- |

I.27

Hållbar
  och minskad
  användning av bekämpningsmedel:
  Minska
  risker
  , användning
  och effekter från användning av bekämpningsmedel**

och minskad

Minska

, användning

| R.37 | Hållbar
  och minskad
  användning av bekämpningsmedel: Andel jordbruksmark som berörs av särskilda åtgärder som får stöd och leder till hållbar
  och minskad
  användning av bekämpningsmedel för att minska risker och effekter från bekämpningsmedel |
| --- | --- |

R.37

Hållbar
  och minskad
  användning av bekämpningsmedel: Andel jordbruksmark som berörs av särskilda åtgärder som får stöd och leder till hållbar
  och minskad
  användning av bekämpningsmedel för att minska risker och effekter från bekämpningsmedel

och minskad

och minskad

| I.28 | Tillmötesgå konsumenternas efterfrågan på kvalitativa livsmedel: Värdet på produktion inom ramen för EU:s kvalitetsordningar (inkl. ekologiskt) |
| --- | --- |

I.28

Tillmötesgå konsumenternas efterfrågan på kvalitativa livsmedel: Värdet på produktion inom ramen för EU:s kvalitetsordningar (inkl. ekologiskt)

| R.38 | Förbättra djurs välbefinnande: Andel djurenheter som berörs av insatser som får stöd för att förbättra djurs välbefinnande |
| --- | --- |

R.38

Förbättra djurs välbefinnande: Andel djurenheter som berörs av insatser som får stöd för att förbättra djurs välbefinnande

| * | De flesta effektindikatorerna samlas redan in via andra kanaler (europeisk statistik, JRC, EEA) och används inom ramen för annan EU-lagstiftning eller mål för hållbar utveckling. Uppgifterna samlas inte alltid in varje år och det kan uppstå 2–3 års eftersläpning. |
| --- | --- |

*

De flesta effektindikatorerna samlas redan in via andra kanaler (europeisk statistik, JRC, EEA) och används inom ramen för annan EU-lagstiftning eller mål för hållbar utveckling. Uppgifterna samlas inte alltid in varje år och det kan uppstå 2–3 års eftersläpning.

| *a | Index för pollinatörer kommer att införas när kommissionen har fastställt metoden. |
| --- | --- |

*a

*a

Index för pollinatörer kommer att införas när kommissionen har fastställt metoden.

| ** | Direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

**

Direktivet om hållbar användning av bekämpningsmedel.

| * | Riktmärken för resultat. Uppgifter lämnas in årligen av medlemsstaterna för bevakning av framstegen mot de mål som de har fastställt i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

*

Riktmärken för resultat. Uppgifter lämnas in årligen av medlemsstaterna för bevakning av framstegen mot de mål som de har fastställt i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

| * | Uppgifter för deras deklarerade utgifter lämnas in årligen. |
| --- | --- |

*

Uppgifter för deras deklarerade utgifter lämnas in årligen.

| ** | Stöd till operativa grupper inom EIP omfattas av bestämmelserna om samarbete. |
| --- | --- |

**

Stöd till operativa grupper inom EIP omfattas av bestämmelserna om samarbete.

Ändring 1141

Ändring 1141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III

Bilaga III

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

BILAGA III

BILAGA III

REGLER OM VILLKOR I ENLIGHET MED ARTIKEL 11

REGLER OM VILLKOR I ENLIGHET MED ARTIKEL 11

SMR: Föreskrivna verksamhetskrav

GAEC: God jordbrukshävd och goda miljöförhållanden

| Områden | Huvudfråga | Krav och normer | Normens huvudsakliga mål |
| --- | --- | --- | --- |
| Klimat och miljö | Klimatförändringar
  (begränsning av och anpassning till) | GAEC 1 | Bevarande av permanent gräsmark på grundval av andelen permanent gräsmark i förhållande till jordbruksareal | Allmän skyddsåtgärd mot omställning till andra jordbruksändamål, i syfte att bevara kollagret |
| GAEC 2 | Tillräckligt
  skydd av
  våt-
  och torvmark | Skydd av kolrika jordar |
| GAEC 3 | Förbud mot bränning av stubbåkrar, utom i händelse av växtskyddsskäl | Bibehållande av markens innehåll av organiskt material |
| Vatten | SMR 1 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område:
  artikel 11.3 e och h vad gäller obligatoriska krav att kontrollera diffusa föroreningskällor för fosfat | |
| SMR 2 | Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1).
  Artiklarna 4 och 5 | |
| GAEC 4 | Upprättande av buffertremsor längs vattendrag (2) | Skydd av floder mot föroreningar och avrinning |
| GAEC 5 | Användning av verktyget för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk

   (3) | Hållbar hantering av näringsämnen |
| Mark
  (skydd och kvalitet) | GAEC 6 | Jordbearbetning för att minska risken för markförsämring, även med beaktande av sluttningar | Minimikrav för markanvändning som avspeglar lokala förhållanden för att begränsa erosion |
| GAEC 7 | Ingen barmark under de mest sårbara perioderna | Skydd av mark

  på vintern |
| GAEC 8 | Växelbruk | Bevara markens potential |
| Biologisk mångfald och landskap
  (skydd och kvalitet) | SMR 3 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7):
  artikel 3.1, artikel 3.2 b, artikel 4.1, 4.2 och 4.4 | |
| SMR 4 | Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7):
  artikel 6.1 och 6.2 | |
| GAEC 9 | — | Minsta jordbruksareal som avsatts för icke-produktiva element eller områden |

Områden

Områden

Huvudfråga

Huvudfråga

Krav och normer

Krav och normer

Normens huvudsakliga mål

Normens huvudsakliga mål

Klimat och miljö

Klimatförändringar

(begränsning av och anpassning till)

GAEC 1

Bevarande av permanent gräsmark på grundval av andelen permanent gräsmark i förhållande till jordbruksareal

Allmän skyddsåtgärd mot omställning till andra jordbruksändamål, i syfte att bevara kollagret

Allmän skyddsåtgärd mot omställning till andra jordbruksändamål, i syfte att bevara kollagret

GAEC 2

Tillräckligt
  skydd av
  våt-
  och torvmark

Tillräckligt

våt-

Skydd av kolrika jordar

Skydd av kolrika jordar

GAEC 3

Förbud mot bränning av stubbåkrar, utom i händelse av växtskyddsskäl

Bibehållande av markens innehåll av organiskt material

Bibehållande av markens innehåll av organiskt material

Vatten

SMR 1

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område:

artikel 11.3 e och h vad gäller obligatoriska krav att kontrollera diffusa föroreningskällor för fosfat

SMR 2

Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1).

Artiklarna 4 och 5

GAEC 4

Upprättande av buffertremsor längs vattendrag (2)

2

Skydd av floder mot föroreningar och avrinning

Skydd av floder mot föroreningar och avrinning

GAEC 5

GAEC 5

Användning av verktyget för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk

   (3)

Användning av verktyget för hantering av näringsämnen för ett hållbart jordbruk

3

Hållbar hantering av näringsämnen

Hållbar hantering av näringsämnen

Mark

(skydd och kvalitet)

GAEC 6

Jordbearbetning för att minska risken för markförsämring, även med beaktande av sluttningar

Minimikrav för markanvändning som avspeglar lokala förhållanden för att begränsa erosion

Minimikrav för markanvändning som avspeglar lokala förhållanden för att begränsa erosion

GAEC 7

Ingen barmark under de mest sårbara perioderna

Skydd av mark

  på vintern

Skydd av mark

på vintern

GAEC 8

Växelbruk

Bevara markens potential

Bevara markens potential

Biologisk mångfald och landskap

(skydd och kvalitet)

SMR 3

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7):

artikel 3.1, artikel 3.2 b, artikel 4.1, 4.2 och 4.4

SMR 4

Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7):

artikel 6.1 och 6.2

GAEC 9

—

Minsta jordbruksareal som avsatts för icke-produktiva element eller områden

| — | Bibehållande av landskapselement |
| --- | --- |

—

Bibehållande av landskapselement

| — | Förbud mot att klippa häckar och träd under fåglarnas häcknings- och uppfödningsperiod |
| --- | --- |

—

Förbud mot att klippa häckar och träd under fåglarnas häcknings- och uppfödningsperiod

| — | Åtgärder för att undvika invasiva växtarter, som ett alternativ |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att undvika invasiva växtarter, som ett alternativ

Bevarande av icke-produktiva element och områden för att förbättra den biologiska mångfalden på jordbruksföretagen

Bevarande av icke-produktiva element och områden för att förbättra den biologiska mångfalden på jordbruksföretagen

GAEC 10

Förbud mot omställning eller plogning
  av permanent gräsmark inom Natura 2000-områden

Förbud mot omställning eller plogning

Skydd av livsmiljöer och arter

Skydd av livsmiljöer och arter

Folkhälsa, djurhälsa och växtskydd

Livsmedelssäkerhet

SMR 5

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1):

Artiklarna 14 och 15, artikel 17.1 (4) och artiklarna 18, 19 och 20

4

SMR 6

Rådets direktiv 96/22/EG av den 29 april 1996 om förbud mot användning av vissa ämnen med hormonell och tyreostatisk verkan samt av β-agonister vid animalieproduktion och om upphävande av direktiv 81/602/EEG, 88/146/EEG och 88/299/EEG (EGT L 125, 23.5.1996, s. 3):

artikel 3 a, b, d och e samt artiklarna 4, 5 och 7

Identifiering och registrering av djur

SMR 7

Rådets direktiv 2008/71/EG av den 15 juli 2008 om identifikation och registrering av svin (EUT L 213, 8.8.2008, s. 31):

artiklarna 3, 4 och 5

SMR 8

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1):

artiklarna 4 och 7

SMR 9

Rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 samt direktiven 92/102/EEG och 64/432/EEG (EUT L 5, 9.1.2004, s. 8):

artiklarna 3, 4 och 5

Djursjukdomar

SMR 10

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (EGT L 147, 31.5.2001, s. 1):

artiklarna 7, 11, 12, 13 och 15

SMR 11

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1):

artikel 18.1, begränsad till mul- och klövsjuka, vesikulär svinsjuka och blåtunga

Växtskyddsmedel

SMR 12

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1):

artikel 55, första och andra meningen

SMR 13

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71):

artikel 5.2 och artikel 8.1–8.5

artikel 12 med avseende på att begränsa användningen av bekämpningsmedel inom de skyddade områden som definierats på grundval av vattendirektivet och Natura 2000-lagstiftningen

artikel 13.1 och 13.3 om hantering och lagring av bekämpningsmedel och bortskaffande av bekämpningsmedelsrester.

Djurskydd

Djurskydd

SMR 14

Rådets direktiv 2008/119/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar (EUT L 10, 15.1.2009, s. 7):

artiklarna 3 och 4

SMR 15

Rådets direktiv 2008/120/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (EUT L 47, 18.2.2009, s. 5):

artiklarna 3 och 4

SMR 16

Rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (EGT L 221, 8.8.1998, s. 23):

Artikel 4

Ändring

Ändring

BILAGA III

BILAGA III

REGLER OM VILLKOR I ENLIGHET MED ARTIKEL 11

REGLER OM VILLKOR I ENLIGHET MED ARTIKEL 11

SMR: Föreskrivna verksamhetskrav

GAEC: God jordbrukshävd och goda miljöförhållanden

| Områden | Huvudfråga | Krav och normer | Normens huvudsakliga mål |
| --- | --- | --- | --- |
| Klimat och miljö | Klimatförändringar
  (begränsning av och anpassning till) | GAEC 1 | Bevarande av permanent gräsmark
  på regional eller nationell nivå
  på grundval av andelen permanent gräsmark i förhållande till jordbruksareal
  jämfört med referensåret 2018




  Maximal variationskoefficient på 5 % jämfört med referensåret

   (5)

  . | Allmän skyddsåtgärd mot omställning till andra jordbruksändamål, i syfte att bevara kollagret |
| GAEC 2 | Effektivt
  skydd av
  våtmark
  och
  lämpligt underhåll av
  torvmark | Skydd av kolrika jordar |
| GAEC 3 | Förbud mot bränning av stubbåkrar, utom i händelse av växtskyddsskäl | Bibehållande av markens innehåll av organiskt material |
| Vatten | SMR 1 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område:
  artikel 11.3 e och h vad gäller obligatoriska krav att kontrollera diffusa föroreningskällor för fosfat | |
| SMR 2 | Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1).
  Artiklarna 4 och 5 | |
| GAEC 4 | Upprättande av buffertremsor längs vattendrag
  med en bredd på minst 3 m där inga växtskyddsmedel eller gödselmedel får användas

   (6) | Skydd av floder

  , vattenförråd och ekosystem

  mot föroreningar och avrinning |
| Mark (skydd och kvalitet) | GAEC 6 | Lämplig
  jordbearbetning för att minska risken för markförsämring
  och jordförlust
  , även med beaktande av sluttningar | Minimikrav för markanvändning som avspeglar lokala förhållanden för att begränsa erosion |
| GAEC 7 | Ingen barmark under de mest sårbara perioderna
  , utom när den bearbetas | Fysiskt

  skydd av mark

  mot erosion, upprätthållande av biota i marken |
| GAEC 8 | Växelbruk
  på åkermark, inklusive baljväxter, utom grödor som odlas under vatten | Bevara markens potential |
| Biologisk mångfald och landskap
  (skydd och kvalitet) | SMR 3 | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7):
  artikel 3.1, artikel 3.2 b, artikel 4.1, 4.2 och 4.4 | |
| SMR 4 | Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7):
  artikel 6.1 och 6.2 | |
| GAEC 9 | — | Minsta
  andel på 5 % av icke-produktiva element eller områden på åkermark där inga växtskyddsmedel eller gödselmedel får användas

   (7) |

Områden

Områden

Huvudfråga

Huvudfråga

Krav och normer

Krav och normer

Normens huvudsakliga mål

Normens huvudsakliga mål

Klimat och miljö

Klimatförändringar

(begränsning av och anpassning till)

GAEC 1

Bevarande av permanent gräsmark
  på regional eller nationell nivå
  på grundval av andelen permanent gräsmark i förhållande till jordbruksareal
  jämfört med referensåret 2018

på regional eller nationell nivå

jämfört med referensåret 2018

Maximal variationskoefficient på 5 % jämfört med referensåret

   (5)

  .

Maximal variationskoefficient på 5 % jämfört med referensåret

5

.

Allmän skyddsåtgärd mot omställning till andra jordbruksändamål, i syfte att bevara kollagret

Allmän skyddsåtgärd mot omställning till andra jordbruksändamål, i syfte att bevara kollagret

GAEC 2

Effektivt
  skydd av
  våtmark
  och
  lämpligt underhåll av
  torvmark

Effektivt

våtmark

lämpligt underhåll av

Skydd av kolrika jordar

Skydd av kolrika jordar

GAEC 3

Förbud mot bränning av stubbåkrar, utom i händelse av växtskyddsskäl

Bibehållande av markens innehåll av organiskt material

Bibehållande av markens innehåll av organiskt material

Vatten

SMR 1

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område:

artikel 11.3 e och h vad gäller obligatoriska krav att kontrollera diffusa föroreningskällor för fosfat

SMR 2

Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1).

Artiklarna 4 och 5

GAEC 4

Upprättande av buffertremsor längs vattendrag
  med en bredd på minst 3 m där inga växtskyddsmedel eller gödselmedel får användas

   (6)

med en bredd på minst 3 m där inga växtskyddsmedel eller gödselmedel får användas

6

Skydd av floder

  , vattenförråd och ekosystem

  mot föroreningar och avrinning

Skydd av floder

, vattenförråd och ekosystem

mot föroreningar och avrinning

Mark (skydd och kvalitet)

GAEC 6

Lämplig
  jordbearbetning för att minska risken för markförsämring
  och jordförlust
  , även med beaktande av sluttningar

Lämplig

och jordförlust

Minimikrav för markanvändning som avspeglar lokala förhållanden för att begränsa erosion

Minimikrav för markanvändning som avspeglar lokala förhållanden för att begränsa erosion

GAEC 7

Ingen barmark under de mest sårbara perioderna
  , utom när den bearbetas

, utom när den bearbetas

Fysiskt

  skydd av mark

  mot erosion, upprätthållande av biota i marken

Fysiskt

skydd av mark

mot erosion, upprätthållande av biota i marken

GAEC 8

Växelbruk
  på åkermark, inklusive baljväxter, utom grödor som odlas under vatten

på åkermark, inklusive baljväxter, utom grödor som odlas under vatten

Bevara markens potential

Bevara markens potential

Biologisk mångfald och landskap

(skydd och kvalitet)

SMR 3

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7):

artikel 3.1, artikel 3.2 b, artikel 4.1, 4.2 och 4.4

SMR 4

Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7):

artikel 6.1 och 6.2

GAEC 9

—

Minsta
  andel på 5 % av icke-produktiva element eller områden på åkermark där inga växtskyddsmedel eller gödselmedel får användas

   (7)

andel på 5 % av icke-produktiva element eller områden på åkermark där inga växtskyddsmedel eller gödselmedel får användas

7

| — | Bibehållande av landskapselement |
| --- | --- |

—

Bibehållande av landskapselement

| — | Förbud mot att klippa häckar och träd under fåglarnas häcknings- och uppfödningsperiod |
| --- | --- |

—

Förbud mot att klippa häckar och träd under fåglarnas häcknings- och uppfödningsperiod

| — | Åtgärder för att undvika invasiva växtarter, som ett alternativ |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att undvika invasiva växtarter, som ett alternativ

Bevarande av icke-produktiva element och områden för att förbättra den biologiska mångfalden på jordbruksföretagen

Bevarande av icke-produktiva element och områden för att förbättra den biologiska mångfalden på jordbruksföretagen

GAEC 10

Lämpligt skydd
  av permanent gräsmark inom Natura 2000-områden
  , i enlighet med den områdesspecifika förvaltningsplanen

Lämpligt skydd

, i enlighet med den områdesspecifika förvaltningsplanen

Skydd av livsmiljöer och arter

  , koldioxidbindning

Skydd av livsmiljöer och arter

, koldioxidbindning

Folkhälsa, djurhälsa och växtskydd

Livsmedelssäkerhet

SMR 5

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1):

Artiklarna 14 och 15, artikel 17.1 (8) och artiklarna 18, 19 och 20

8

SMR 6

Rådets direktiv 96/22/EG av den 29 april 1996 om förbud mot användning av vissa ämnen med hormonell och tyreostatisk verkan samt av β-agonister vid animalieproduktion och om upphävande av direktiv 81/602/EEG, 88/146/EEG och 88/299/EEG (EGT L 125, 23.5.1996, s. 3):

artikel 3 a, b, d och e samt artiklarna 4, 5 och 7

Identifiering och registrering av djur

SMR 7

Rådets direktiv 2008/71/EG av den 15 juli 2008 om identifikation och registrering av svin (EUT L 213, 8.8.2008, s. 31):

artikel 3

SMR 8

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1):

artikel 7

SMR 9

Rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 samt direktiven 92/102/EEG och 64/432/EEG (EUT L 5, 9.1.2004, s. 8):

artiklarna 3 och 5

Djursjukdomar

SMR 10

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (EGT L 147, 31.5.2001, s. 1):

artiklarna 7, 11, 12, 13 och 15

SMR 11

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1):

artikel 18.1, begränsad till mul- och klövsjuka, vesikulär svinsjuka och blåtunga

Växtskyddsmedel

SMR 12

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1):

artikel 55, första och andra meningen

SMR 13

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71):

artikel 5.2 och artikel 8.1–8.5

artikel 12 med avseende på att begränsa användningen av bekämpningsmedel inom de skyddade områden som definierats på grundval av vattendirektivet och Natura 2000-lagstiftningen

artikel 13.1 och 13.3 om hantering och lagring av bekämpningsmedel och bortskaffande av bekämpningsmedelsrester.

Djurskydd

Djurskydd

SMR 14

Rådets direktiv 2008/119/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar (EUT L 10, 15.1.2009, s. 7):

artiklarna 3 och 4

SMR 15

Rådets direktiv 2008/120/EG av den 18 december 2008 om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (EUT L 47, 18.2.2009, s. 5):

artiklarna 3 och 4

SMR 16

Rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (EGT L 221, 8.8.1998, s. 23):

artikel 4

Ändring 718

Ändring 718

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IV – tabellen

Bilaga IV – tabellen

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

MEDLEMSSTATERNAS ANSLAG FÖR DIREKTSTÖD SOM AVSES I ARTIKEL 81.1 FÖRSTA STYCKET

| (löpande priser, i euro) |
| --- |
| Kalenderår | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 och efterföljande år |
| Belgien | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 |
| Bulgarien | 776 281 570 | 784 748 620 | 793 215 670 | 801 682 719 | 810 149 769 | 818 616 819 | 818 616 819 |
| Tjeckien | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 |
| Danmark | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 |
| Tyskland | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 |
| Estland | 167 721 513 | 172 667 776 | 177 614 039 | 182 560 302 | 187 506 565 | 192 452 828 | 192 452 828 |
| Irland | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 |
| Grekland | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 | 2 036 560 894 |
| Spanien | 4 768 736 743 | 4 775 898 870 | 4 783 060 997 | 4 790 223 124 | 4 797 385 252 | 4 804 547 379 | 4 804 547 379 |
| Frankrike | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 |
| Kroatien | 344 340 000 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 |
| Italien | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 |
| Cypern | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 |
| Lettland | 299 633 591 | 308 294 625 | 316 955 660 | 325 616 694 | 334 277 729 | 342 938 763 | 342 938 763 |
| Litauen | 510 820 241 | 524 732 238 | 538 644 234 | 552 556 230 | 566 468 227 | 580 380 223 | 580 380 223 |
| Luxemburg | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 |
| Ungern | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 |
| Malta | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 |
| Nederländerna | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 |
| Österrike | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 |
| Polen | 2 972 977 807 | 3 003 574 280 | 3 034 170 753 | 3 064 767 227 | 3 095 363 700 | 3 125 960 174 | 3 125 960 174 |
| Portugal | 584 824 383 | 593 442 972 | 602 061 562 | 610 680 152 | 619 298 742 | 627 917 332 | 627 917 332 |
| Rumänien | 1 856 172 601 | 1 883 211 603 | 1 910 250 604 | 1 937 289 605 | 1 964 328 606 | 1 991 367 607 | 1 991 367 607 |
| Slovenien | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 |
| Slovakien | 383 806 378 | 388 574 951 | 393 343 524 | 398 112 097 | 402 880 670 | 407 649 243 | 407 649 243 |
| Finland | 505 999 667 | 507 783 955 | 509 568 242 | 511 352 530 | 513 136 817 | 514 921 104 | 514 921 104 |
| Sverige | 672 760 909 | 672 984 762 | 673 208 615 | 673 432 468 | 673 656 321 | 673 880 175 | 673 880 175 |

(löpande priser, i euro)

Kalenderår

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 och efterföljande år

Belgien

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

Bulgarien

776 281 570

776 281 570

784 748 620

784 748 620

793 215 670

793 215 670

801 682 719

801 682 719

810 149 769

810 149 769

818 616 819

818 616 819

818 616 819

818 616 819

Tjeckien

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

Danmark

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

Tyskland

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

Estland

167 721 513

167 721 513

172 667 776

172 667 776

177 614 039

177 614 039

182 560 302

182 560 302

187 506 565

187 506 565

192 452 828

192 452 828

192 452 828

192 452 828

Irland

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

Grekland

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

2 036 560 894

Spanien

4 768 736 743

4 768 736 743

4 775 898 870

4 775 898 870

4 783 060 997

4 783 060 997

4 790 223 124

4 790 223 124

4 797 385 252

4 797 385 252

4 804 547 379

4 804 547 379

4 804 547 379

4 804 547 379

Frankrike

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

Kroatien

344 340 000

344 340 000

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

Italien

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

Cypern

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

Lettland

299 633 591

299 633 591

308 294 625

308 294 625

316 955 660

316 955 660

325 616 694

325 616 694

334 277 729

334 277 729

342 938 763

342 938 763

342 938 763

342 938 763

Litauen

510 820 241

510 820 241

524 732 238

524 732 238

538 644 234

538 644 234

552 556 230

552 556 230

566 468 227

566 468 227

580 380 223

580 380 223

580 380 223

580 380 223

Luxemburg

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

Ungern

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

Malta

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

Nederländerna

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

Österrike

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

Polen

2 972 977 807

2 972 977 807

3 003 574 280

3 003 574 280

3 034 170 753

3 034 170 753

3 064 767 227

3 064 767 227

3 095 363 700

3 095 363 700

3 125 960 174

3 125 960 174

3 125 960 174

3 125 960 174

Portugal

584 824 383

584 824 383

593 442 972

593 442 972

602 061 562

602 061 562

610 680 152

610 680 152

619 298 742

619 298 742

627 917 332

627 917 332

627 917 332

627 917 332

Rumänien

1 856 172 601

1 856 172 601

1 883 211 603

1 883 211 603

1 910 250 604

1 910 250 604

1 937 289 605

1 937 289 605

1 964 328 606

1 964 328 606

1 991 367 607

1 991 367 607

1 991 367 607

1 991 367 607

Slovenien

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

Slovakien

383 806 378

383 806 378

388 574 951

388 574 951

393 343 524

393 343 524

398 112 097

398 112 097

402 880 670

402 880 670

407 649 243

407 649 243

407 649 243

407 649 243

Finland

505 999 667

505 999 667

507 783 955

507 783 955

509 568 242

509 568 242

511 352 530

511 352 530

513 136 817

513 136 817

514 921 104

514 921 104

514 921 104

514 921 104

Sverige

672 760 909

672 760 909

672 984 762

672 984 762

673 208 615

673 208 615

673 432 468

673 432 468

673 656 321

673 656 321

673 880 175

673 880 175

673 880 175

673 880 175

Ändring

Ändring

MEDLEMSSTATERNAS ANSLAG FÖR DIREKTSTÖD SOM AVSES I ARTIKEL 81.1 FÖRSTA STYCKET

| (löpande priser, i euro) |
| --- |
| Kalenderår | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 och efterföljande år |
| Belgien | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgarien | X | X | X | X | X | X | X |
| Tjeckien | X | X | X | X | X | X | X |
| Danmark | X | X | X | X | X | X | X |
| Tyskland | X | X | X | X | X | X | X |
| Estland | X | X | X | X | X | X | X |
| Irland | X | X | X | X | X | X | X |
| Grekland | X | X | X | X | X | X | X |
| Spanien | X | X | X | X | X | X | X |
| Frankrike | X | X | X | X | X | X | X |
| Kroatien | X | X | X | X | X | X | X |
| Italien | X | X | X | X | X | X | X |
| Cypern | X | X | X | X | X | X | X |
| Lettland | X | X | X | X | X | X | X |
| Litauen | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X | X |
| Ungern | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X |
| Nederländerna | X | X | X | X | X | X | X |
| Österrike | X | X | X | X | X | X | X |
| Polen | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugal | X | X | X | X | X | X | X |
| Rumänien | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenien | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovakien | X | X | X | X | X | X | X |
| Finland | X | X | X | X | X | X | X |
| Sverige | X | X | X | X | X | X | X |
| | |

(löpande priser, i euro)

Kalenderår

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 och efterföljande år

Belgien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgarien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tjeckien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danmark

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tyskland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grekland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spanien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Frankrike

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kroatien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cypern

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lettland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litauen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ungern

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nederländerna

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Österrike

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Polen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rumänien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovakien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sverige

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ändring 719

Ändring 719

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V – tabellen

Bilaga V – tabellen

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

MEDLEMSSTATERNAS ÅRLIGA ANSLAG FÖR INTERVENTIONSTYPER INOM VINSEKTORN SOM AVSES I ARTIKEL 82.1

| euro (löpande priser) |
| --- |
| Bulgarien | 25 721 000 |
| Tjeckien | 4 954 000 |
| Tyskland | 37 381 000 |
| Grekland | 23 030 000 |
| Spanien | 202 147 000 |
| Frankrike | 269 628 000 |
| Kroatien | 10 410 000 |
| Italien | 323 883 000 |
| Cypern | 4 465 000 |
| Litauen | 43 000 |
| Ungern | 27 970 000 |
| Österrike | 13 155 000 |
| Portugal | 62 670 000 |
| Rumänien | 45 844 000 |
| Slovenien | 4 849 000 |
| Slovakien | 4 887 000 |

euro (löpande priser)

Bulgarien

25 721 000

25 721 000

Tjeckien

4 954 000

4 954 000

Tyskland

37 381 000

37 381 000

Grekland

23 030 000

23 030 000

Spanien

202 147 000

202 147 000

Frankrike

269 628 000

269 628 000

Kroatien

10 410 000

10 410 000

Italien

323 883 000

323 883 000

Cypern

4 465 000

4 465 000

Litauen

43 000

43 000

Ungern

27 970 000

27 970 000

Österrike

13 155 000

13 155 000

Portugal

62 670 000

62 670 000

Rumänien

45 844 000

45 844 000

Slovenien

4 849 000

4 849 000

Slovakien

4 887 000

4 887 000

Ändring

Ändring

MEDLEMSSTATERNAS ÅRLIGA ANSLAG FÖR INTERVENTIONSTYPER INOM VINSEKTORN SOM AVSES I ARTIKEL 82.1

| euro (löpande priser) |
| --- |
| Bulgarien | X |
| Tjeckien | X |
| Tyskland | X |
| Grekland | X |
| Spanien | X |
| Frankrike | X |
| Kroatien | X |
| Italien | X |
| Cypern | X |
| Litauen | X |
| Ungern | X |
| Österrike | X |
| Portugal | X |
| Rumänien | X |
| Slovenien | X |
| Slovakien | X |

euro (löpande priser)

Bulgarien

X

X

Tjeckien

X

X

Tyskland

X

X

Grekland

X

X

Spanien

X

X

Frankrike

X

X

Kroatien

X

X

Italien

X

X

Cypern

X

X

Litauen

X

X

Ungern

X

X

Österrike

X

X

Portugal

X

X

Rumänien

X

X

Slovenien

X

X

Slovakien

X

X

Ändring 720

Ändring 720

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VI – tabellen

Bilaga VI – tabellen

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

MEDLEMSSTATERNAS ANSLAG FÖR BOMULL SOM AVSES I ARTIKEL 81.1 ANDRA STYCKET

| (löpande priser, i euro) |
| --- |
| Kalenderår | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 och efterföljande år |
| Bulgarien | 2 509 615 | 2 509 615 | 2 509 615 | 2 509 615 | 2 509 615 | 2 509 615 | 2 509 615 |
| Grekland | 180 532 000 | 180 532 000 | 180 532 000 | 180 532 000 | 180 532 000 | 180 532 000 | 180 532 000 |
| Spanien | 58 565 040 | 58 565 040 | 58 565 040 | 58 565 040 | 58 565 040 | 58 565 040 | 58 565 040 |
| Portugal | 174 239 | 174 239 | 174 239 | 174 239 | 174 239 | 174 239 | 174 239 |

(löpande priser, i euro)

Kalenderår

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 och efterföljande år

Bulgarien

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

2 509 615

Grekland

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

180 532 000

Spanien

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

58 565 040

Portugal

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

174 239

Ändring

Ändring

MEDLEMSSTATERNAS ANSLAG FÖR BOMULL SOM AVSES I ARTIKEL 81.1 ANDRA STYCKET

| (löpande priser, i euro) |
| --- |
| Kalenderår | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 och efterföljande år |
| Bulgarien | X | X | X | X | X | X | X |
| Grekland | X | X | X | X | X | X | X |
| Spanien | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugal | X | X | X | X | X | X | X |

(löpande priser, i euro)

Kalenderår

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 och efterföljande år

Bulgarien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grekland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spanien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ändring 721

Ändring 721

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga VII – tabellen

Bilaga VII – tabellen

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

MEDLEMSSTATERNAS ANSLAG FÖR DIREKTSTÖD UTOM BOMULL OCH INNAN TAK INFÖRS FÖR ÖVERFÖRINGAR SOM AVSES I ARTIKEL 81.1 TREDJE STYCKET

MEDLEMSSTATERNAS ANSLAG FÖR DIREKTSTÖD UTOM BOMULL OCH INNAN TAK INFÖRS FÖR ÖVERFÖRINGAR SOM AVSES I ARTIKEL 81.1 TREDJE STYCKET

| (löpande priser, i euro) |
| --- |
| Kalenderår | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 och efterföljande år |
| Belgien | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 | 485 603 954 |
| Bulgarien | 773 771 955 | 782 239 005 | 790 706 055 | 799 173 104 | 807 640 154 | 816 107 204 | 816 107 204 |
| Tjeckien | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 | 838 844 295 |
| Danmark | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 | 846 124 520 |
| Tyskland | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 | 4 823 107 939 |
| Estland | 167 721 513 | 172 667 776 | 177 614 039 | 182 560 302 | 187 506 565 | 192 452 828 | 192 452 828 |
| Irland | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 | 1 163 938 279 |
| Grekland | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 | 1 856 028 894 |
| Spanien | 4 710 171 703 | 4 717 333 830 | 4 724 495 957 | 4 731 658 084 | 4 738 820 212 | 4 745 982 339 | 4 745 982 339 |
| Frankrike | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 | 7 147 786 964 |
| Kroatien | 344 340 000 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 | 367 711 409 |
| Italien | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 | 3 560 185 516 |
| Cypern | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 | 46 750 094 |
| Lettland | 299 633 591 | 308 294 625 | 316 955 660 | 325 616 694 | 334 277 729 | 342 938 763 | 342 938 763 |
| Litauen | 510 820 241 | 524 732 238 | 538 644 234 | 552 556 230 | 566 468 227 | 580 380 223 | 580 380 223 |
| Luxemburg | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 | 32 131 019 |
| Ungern | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 | 1 219 769 672 |
| Malta | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 | 4 507 492 |
| Nederländerna | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 | 703 870 373 |
| Österrike | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 | 664 819 537 |
| Polen | 2 972 977 807 | 3 003 574 280 | 3 034 170 753 | 3 064 767 227 | 3 095 363 700 | 3 125 960 174 | 3 125 960 174 |
| Portugal | 584 650 144 | 593 268 733 | 601 887 323 | 610 505 913 | 619 124 503 | 627 743 093 | 627 743 093 |
| Rumänien | 1 856 172 601 | 1 883 211 603 | 1 910 250 604 | 1 937 289 605 | 1 964 328 606 | 1 991 367 607 | 1 991 367 607 |
| Slovenien | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 | 129 052 673 |
| Slovakien | 383 806 378 | 388 574 951 | 393 343 524 | 398 112 097 | 402 880 670 | 407 649 243 | 407 649 243 |
| Finland | 505 999 667 | 507 783 955 | 509 568 242 | 511 352 530 | 513 136 817 | 514 921 104 | 514 921 104 |
| Sverige | 672 760 909 | 672 984 762 | 673 208 615 | 673 432 468 | 673 656 321 | 673 880 175 | 673 880 175 |

(löpande priser, i euro)

Kalenderår

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 och efterföljande år

Belgien

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

485 603 954

Bulgarien

773 771 955

773 771 955

782 239 005

782 239 005

790 706 055

790 706 055

799 173 104

799 173 104

807 640 154

807 640 154

816 107 204

816 107 204

816 107 204

816 107 204

Tjeckien

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

838 844 295

Danmark

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

846 124 520

Tyskland

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

4 823 107 939

Estland

167 721 513

167 721 513

172 667 776

172 667 776

177 614 039

177 614 039

182 560 302

182 560 302

187 506 565

187 506 565

192 452 828

192 452 828

192 452 828

192 452 828

Irland

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

1 163 938 279

Grekland

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

1 856 028 894

Spanien

4 710 171 703

4 710 171 703

4 717 333 830

4 717 333 830

4 724 495 957

4 724 495 957

4 731 658 084

4 731 658 084

4 738 820 212

4 738 820 212

4 745 982 339

4 745 982 339

4 745 982 339

4 745 982 339

Frankrike

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

7 147 786 964

Kroatien

344 340 000

344 340 000

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

367 711 409

Italien

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

3 560 185 516

Cypern

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

46 750 094

Lettland

299 633 591

299 633 591

308 294 625

308 294 625

316 955 660

316 955 660

325 616 694

325 616 694

334 277 729

334 277 729

342 938 763

342 938 763

342 938 763

342 938 763

Litauen

510 820 241

510 820 241

524 732 238

524 732 238

538 644 234

538 644 234

552 556 230

552 556 230

566 468 227

566 468 227

580 380 223

580 380 223

580 380 223

580 380 223

Luxemburg

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

32 131 019

Ungern

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

1 219 769 672

Malta

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

4 507 492

Nederländerna

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

703 870 373

Österrike

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

664 819 537

Polen

2 972 977 807

2 972 977 807

3 003 574 280

3 003 574 280

3 034 170 753

3 034 170 753

3 064 767 227

3 064 767 227

3 095 363 700

3 095 363 700

3 125 960 174

3 125 960 174

3 125 960 174

3 125 960 174

Portugal

584 650 144

584 650 144

593 268 733

593 268 733

601 887 323

601 887 323

610 505 913

610 505 913

619 124 503

619 124 503

627 743 093

627 743 093

627 743 093

627 743 093

Rumänien

1 856 172 601

1 856 172 601

1 883 211 603

1 883 211 603

1 910 250 604

1 910 250 604

1 937 289 605

1 937 289 605

1 964 328 606

1 964 328 606

1 991 367 607

1 991 367 607

1 991 367 607

1 991 367 607

Slovenien

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

129 052 673

Slovakien

383 806 378

383 806 378

388 574 951

388 574 951

393 343 524

393 343 524

398 112 097

398 112 097

402 880 670

402 880 670

407 649 243

407 649 243

407 649 243

407 649 243

Finland

505 999 667

505 999 667

507 783 955

507 783 955

509 568 242

509 568 242

511 352 530

511 352 530

513 136 817

513 136 817

514 921 104

514 921 104

514 921 104

514 921 104

Sverige

672 760 909

672 760 909

672 984 762

672 984 762

673 208 615

673 208 615

673 432 468

673 432 468

673 656 321

673 656 321

673 880 175

673 880 175

673 880 175

673 880 175

Ändring

Ändring

MEDLEMSSTATERNAS ANSLAG FÖR DIREKTSTÖD UTOM BOMULL OCH INNAN TAK INFÖRS FÖR ÖVERFÖRINGAR SOM AVSES I ARTIKEL 81.1 TREDJE STYCKET

MEDLEMSSTATERNAS ANSLAG FÖR DIREKTSTÖD UTOM BOMULL OCH INNAN TAK INFÖRS FÖR ÖVERFÖRINGAR SOM AVSES I ARTIKEL 81.1 TREDJE STYCKET

| (löpande priser, i euro) |
| --- |
| Kalenderår | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 och efterföljande år |
| Belgien | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgarien | X | X | X | X | X | X | X |
| Tjeckien | X | X | X | X | X | X | X |
| Danmark | X | X | X | X | X | X | X |
| Tyskland | X | X | X | X | X | X | X |
| Estland | X | X | X | X | X | X | X |
| Irland | X | X | X | X | X | X | X |
| Grekland | X | X | X | X | X | X | X |
| Spanien | X | X | X | X | X | X | X |
| Frankrike | X | X | X | X | X | X | X |
| Kroatien | X | X | X | X | X | X | X |
| Italien | X | X | X | X | X | X | X |
| Cypern | X | X | X | X | X | X | X |
| Lettland | X | X | X | X | X | X | X |
| Litauen | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X | X |
| Ungern | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X |
| Nederländerna | X | X | X | X | X | X | X |
| Österrike | X | X | X | X | X | X | X |
| Polen | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugal | X | X | X | X | X | X | X |
| Rumänien | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenien | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovakien | X | X | X | X | X | X | X |
| Finland | X | X | X | X | X | X | X |
| Sverige | X | X | X | X | X | X | X |

(löpande priser, i euro)

Kalenderår

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 och efterföljande år

Belgien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgarien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tjeckien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danmark

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tyskland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grekland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spanien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Frankrike

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kroatien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cypern

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lettland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litauen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ungern

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nederländerna

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Österrike

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Polen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rumänien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovakien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sverige

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ändring 722

Ändring 722

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IX – tabellen

Bilaga IX – tabellen

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

FÖRDELNING AV UNIONENS STÖD TILL INTERVENTIONSTYPER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING (2021–2027) SOM AVSES I ARTIKEL 83.3

FÖRDELNING AV UNIONENS STÖD TILL INTERVENTIONSTYPER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING (2021–2027) SOM AVSES I ARTIKEL 83.3

| (löpande priser, i euro) |
| --- |
| År | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | TOTALT 2021–2027 |
| Belgien | 67 178 046 | 67 178 046 | 67 178 046 | 67 178 046 | 67 178 046 | 67 178 046 | 67 178 046 | 470 246 322 |
| Bulgarien | 281 711 396 | 281 711 396 | 281 711 396 | 281 711 396 | 281 711 396 | 281 711 396 | 281 711 396 | 1 971 979 772 |
| Tjeckien | 258 773 203 | 258 773 203 | 258 773 203 | 258 773 203 | 258 773 203 | 258 773 203 | 258 773 203 | 1 811 412 421 |
| Danmark | 75 812 623 | 75 812 623 | 75 812 623 | 75 812 623 | 75 812 623 | 75 812 623 | 75 812 623 | 530 688 361 |
| Tyskland | 989 924 996 | 989 924 996 | 989 924 996 | 989 924 996 | 989 924 996 | 989 924 996 | 989 924 996 | 6 929 474 972 |
| Estland | 87 875 887 | 87 875 887 | 87 875 887 | 87 875 887 | 87 875 887 | 87 875 887 | 87 875 887 | 615 131 209 |
| Irland | 264 670 951 | 264 670 951 | 264 670 951 | 264 670 951 | 264 670 951 | 264 670 951 | 264 670 951 | 1 852 696 657 |
| Grekland | 509 591 606 | 509 591 606 | 509 591 606 | 509 591 606 | 509 591 606 | 509 591 606 | 509 591 606 | 3 567 141 242 |
| Spanien | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 1 001 202 880 | 7 008 420 160 |
| Frankrike | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 1 209 259 199 | 8 464 814 393 |
| Kroatien | 281 341 503 | 281 341 503 | 281 341 503 | 281 341 503 | 281 341 503 | 281 341 503 | 281 341 503 | 1 969 390 521 |
| Italien | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 1 270 310 371 | 8 892 172 597 |
| Cypern | 15 987 284 | 15 987 284 | 15 987 284 | 15 987 284 | 15 987 284 | 15 987 284 | 15 987 284 | 111 910 988 |
| Lettland | 117 307 269 | 117 307 269 | 117 307 269 | 117 307 269 | 117 307 269 | 117 307 269 | 117 307 269 | 821 150 883 |
| Litauen | 195 182 517 | 195 182 517 | 195 182 517 | 195 182 517 | 195 182 517 | 195 182 517 | 195 182 517 | 1 366 277 619 |
| Luxemburg | 12 290 956 | 12 290 956 | 12 290 956 | 12 290 956 | 12 290 956 | 12 290 956 | 12 290 956 | 86 036 692 |
| Ungern | 416 202 472 | 416 202 472 | 416 202 472 | 416 202 472 | 416 202 472 | 416 202 472 | 416 202 472 | 2 913 417 304 |
| Malta | 12 207 322 | 12 207 322 | 12 207 322 | 12 207 322 | 12 207 322 | 12 207 322 | 12 207 322 | 85 451 254 |
| Nederländerna | 73 151 195 | 73 151 195 | 73 151 195 | 73 151 195 | 73 151 195 | 73 151 195 | 73 151 195 | 512 058 365 |
| Österrike | 480 467 031 | 480 467 031 | 480 467 031 | 480 467 031 | 480 467 031 | 480 467 031 | 480 467 031 | 3 363 269 217 |
| Polen | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 1 317 890 530 | 9 225 233 710 |
| Portugal | 493 214 858 | 493 214 858 | 493 214 858 | 493 214 858 | 493 214 858 | 493 214 858 | 493 214 858 | 3 452 504 006 |
| Rumänien | 965 503 339 | 965 503 339 | 965 503 339 | 965 503 339 | 965 503 339 | 965 503 339 | 965 503 339 | 6 758 523 373 |
| Slovenien | 102 248 788 | 102 248 788 | 102 248 788 | 102 248 788 | 102 248 788 | 102 248 788 | 102 248 788 | 715 741 516 |
| Slovakien | 227 682 721 | 227 682 721 | 227 682 721 | 227 682 721 | 227 682 721 | 227 682 721 | 227 682 721 | 1 593 779 047 |
| Finland | 292 021 227 | 292 021 227 | 292 021 227 | 292 021 227 | 292 021 227 | 292 021 227 | 292 021 227 | 2 044 148 589 |
| Sverige | 211 550 876 | 211 550 876 | 211 550 876 | 211 550 876 | 211 550 876 | 211 550 876 | 211 550 876 | 1 480 856 132 |
| Totalt EU-27 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 11 230 561 046 | 78 613 927 322 |
| | | | | | | | | |
| Tekniskt stöd (0,25  %) | 28 146 770 | 28 146 770 | 28 146 770 | 28 146 770 | 28 146 770 | 28 146 770 | 28 146 770 | 197 027 390 |
| Totalt | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 11 258 707 816 | 78 810 954 712 |

(löpande priser, i euro)

År

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

TOTALT 2021–2027

Belgien

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

67 178 046

470 246 322

470 246 322

Bulgarien

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

281 711 396

1 971 979 772

1 971 979 772

Tjeckien

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

258 773 203

1 811 412 421

1 811 412 421

Danmark

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

75 812 623

530 688 361

530 688 361

Tyskland

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

989 924 996

6 929 474 972

6 929 474 972

Estland

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

87 875 887

615 131 209

615 131 209

Irland

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

264 670 951

1 852 696 657

1 852 696 657

Grekland

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

509 591 606

3 567 141 242

3 567 141 242

Spanien

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

1 001 202 880

7 008 420 160

7 008 420 160

Frankrike

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

1 209 259 199

8 464 814 393

8 464 814 393

Kroatien

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

281 341 503

1 969 390 521

1 969 390 521

Italien

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

1 270 310 371

8 892 172 597

8 892 172 597

Cypern

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

15 987 284

111 910 988

111 910 988

Lettland

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

117 307 269

821 150 883

821 150 883

Litauen

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

195 182 517

1 366 277 619

1 366 277 619

Luxemburg

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

12 290 956

86 036 692

86 036 692

Ungern

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

416 202 472

2 913 417 304

2 913 417 304

Malta

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

12 207 322

85 451 254

85 451 254

Nederländerna

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

73 151 195

512 058 365

512 058 365

Österrike

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

480 467 031

3 363 269 217

3 363 269 217

Polen

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

1 317 890 530

9 225 233 710

9 225 233 710

Portugal

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

493 214 858

3 452 504 006

3 452 504 006

Rumänien

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

965 503 339

6 758 523 373

6 758 523 373

Slovenien

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

102 248 788

715 741 516

715 741 516

Slovakien

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

227 682 721

1 593 779 047

1 593 779 047

Finland

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

292 021 227

2 044 148 589

2 044 148 589

Sverige

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

211 550 876

1 480 856 132

1 480 856 132

Totalt EU-27

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

11 230 561 046

78 613 927 322

78 613 927 322

Tekniskt stöd (0,25  %)

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

28 146 770

197 027 390

197 027 390

Totalt

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

11 258 707 816

78 810 954 712

78 810 954 712

Ändring

Ändring

FÖRDELNING AV UNIONENS STÖD TILL INTERVENTIONSTYPER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING (2021–2027) SOM AVSES I ARTIKEL 83.3

FÖRDELNING AV UNIONENS STÖD TILL INTERVENTIONSTYPER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING (2021–2027) SOM AVSES I ARTIKEL 83.3

| (löpande priser, i euro) |
| --- |
| År | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | TOTALT 2021–2027 |
| Belgien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgarien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tjeckien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Danmark | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tyskland | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Estland | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Irland | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Grekland | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Spanien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Frankrike | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Kroatien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Italien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Cypern | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Lettland | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Litauen | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ungern | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nederländerna | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Österrike | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Polen | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugal | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Rumänien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovakien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Finland | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Sverige | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Totalt EU-27 | X | X | X | X | X | X | X | X |
| | | | | | | | | |
| Tekniskt stöd (0,25  %) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Totalt | X | X | X | X | X | X | X | X |

(löpande priser, i euro)

År

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

TOTALT 2021–2027

Belgien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgarien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tjeckien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danmark

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tyskland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grekland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spanien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Frankrike

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kroatien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cypern

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lettland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litauen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ungern

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nederländerna

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Österrike

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Polen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rumänien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovakien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sverige

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Totalt EU-27

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tekniskt stöd (0,25  %)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Totalt

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ändring 723

Ändring 723

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IXa – tabellen

Bilaga IXa – tabellen

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

FÖRDELNING AV UNIONENS STÖD TILL INTERVENTIONSTYPER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING (2021–2027) SOM AVSES I ARTIKEL 83.3

FÖRDELNING AV UNIONENS STÖD TILL INTERVENTIONSTYPER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING (2021–2027) SOM AVSES I ARTIKEL 83.3

| (2018 års priser, i euro) |
| --- |
| År | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | TOTALT 2021–2027 |
| Belgien | 63 303 373 | 62 062 131 | 60 845 226 | 59 652 182 | 58 482 532 | 57 335 815 | 56 211 584 | 417 892 843 |
| Bulgarien | 265 462 940 | 260 257 785 | 255 154 691 | 250 151 658 | 245 246 723 | 240 437 964 | 235 723 494 | 1 752 435 255 |
| Tjeckien | 243 847 768 | 239 066 440 | 234 378 862 | 229 783 198 | 225 277 645 | 220 860 437 | 216 529 840 | 1 609 744 190 |
| Danmark | 71 439 928 | 70 039 145 | 68 665 828 | 67 319 440 | 65 999 451 | 64 705 344 | 63 436 611 | 471 605 747 |
| Tyskland | 932 828 433 | 914 537 679 | 896 605 568 | 879 025 067 | 861 789 281 | 844 891 452 | 828 324 953 | 6 158 002 433 |
| Estland | 82 807 411 | 81 183 737 | 79 591 899 | 78 031 273 | 76 501 248 | 75 001 224 | 73 530 611 | 546 647 403 |
| Irland | 249 405 348 | 244 515 047 | 239 720 635 | 235 020 230 | 230 411 990 | 225 894 108 | 221 464 812 | 1 646 432 170 |
| Grekland | 480 199 552 | 470 783 875 | 461 552 818 | 452 502 763 | 443 630 160 | 434 931 529 | 426 403 460 | 3 170 004 157 |
| Spanien | 943 455 836 | 924 956 702 | 906 820 296 | 889 039 505 | 871 607 358 | 854 517 018 | 837 761 782 | 6 228 158 497 |
| Frankrike | 1 139 511 952 | 1 117 168 580 | 1 095 263 314 | 1 073 787 562 | 1 052 732 904 | 1 032 091 083 | 1 011 854 003 | 7 522 409 398 |
| Kroatien | 265 114 382 | 259 916 061 | 254 819 668 | 249 823 204 | 244 924 709 | 240 122 264 | 235 413 984 | 1 750 134 272 |
| Italien | 1 197 041 834 | 1 173 570 426 | 1 150 559 241 | 1 127 999 256 | 1 105 881 623 | 1 084 197 670 | 1 062 938 892 | 7 902 188 942 |
| Cypern | 15 065 175 | 14 769 779 | 14 480 176 | 14 196 251 | 13 917 893 | 13 644 993 | 13 377 444 | 99 451 711 |
| Lettland | 110 541 260 | 108 373 784 | 106 248 808 | 104 165 498 | 102 123 037 | 100 120 625 | 98 157 475 | 729 730 487 |
| Litauen | 183 924 845 | 180 318 475 | 176 782 819 | 173 316 489 | 169 918 127 | 166 586 399 | 163 319 999 | 1 214 167 153 |
| Luxemburg | 11 582 043 | 11 354 944 | 11 132 298 | 10 914 018 | 10 700 017 | 10 490 213 | 10 284 523 | 76 458 056 |
| Ungern | 392 196 885 | 384 506 750 | 376 967 402 | 369 575 884 | 362 329 298 | 355 224 802 | 348 259 610 | 2 589 060 631 |
| Malta | 11 503 233 | 11 277 679 | 11 056 548 | 10 839 753 | 10 627 209 | 10 418 832 | 10 214 541 | 75 937 795 |
| Nederländerna | 68 932 004 | 67 580 397 | 66 255 291 | 64 956 167 | 63 682 517 | 62 433 840 | 61 209 647 | 455 049 863 |
| Österrike | 452 754 814 | 443 877 269 | 435 173 793 | 426 640 974 | 418 275 464 | 410 073 985 | 402 033 318 | 2 988 829 617 |
| Polen | 1 241 877 681 | 1 217 527 138 | 1 193 654 057 | 1 170 249 075 | 1 147 303 015 | 1 124 806 877 | 1 102 751 840 | 8 198 169 683 |
| Portugal | 464 767 377 | 455 654 291 | 446 719 893 | 437 960 679 | 429 373 215 | 420 954 132 | 412 700 130 | 3 068 129 717 |
| Rumänien | 909 815 361 | 891 975 844 | 874 486 121 | 857 339 335 | 840 528 760 | 824 047 803 | 807 890 003 | 6 006 083 227 |
| Slovenien | 96 351 317 | 94 462 075 | 92 609 878 | 90 793 998 | 89 013 723 | 87 268 356 | 85 557 212 | 636 056 559 |
| Slovakien | 214 550 513 | 210 343 640 | 206 219 255 | 202 175 740 | 198 211 510 | 194 325 010 | 190 514 716 | 1 416 340 384 |
| Finland | 275 178 124 | 269 782 474 | 264 492 622 | 259 306 492 | 254 222 051 | 249 237 305 | 244 350 299 | 1 816 569 367 |
| Sverige | 199 349 116 | 195 440 310 | 191 608 147 | 187 851 124 | 184 167 769 | 180 556 636 | 177 016 310 | 1 315 989 412 |
| Totalt EU-27 | 10 582 808 505 | 10 375 302 457 | 10 171 865 154 | 9 972 416 815 | 9 776 879 229 | 9 585 175 716 | 9 397 231 093 | 69 861 678 969 |
| | | | | | | | | |
| Tekniskt stöd (0,25  %) | 26 523 330 | 26 003 264 | 25 493 396 | 24 993 526 | 24 503 457 | 24 022 997 | 23 551 958 | 175 091 928 |
| Totalt | 10 609 331 835 | 10 401 305 721 | 10 197 358 550 | 9 997 410 341 | 9 801 382 686 | 9 609 198 713 | 9 420 783 051 | 70 036 770 897 |

(2018 års priser, i euro)

År

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

TOTALT 2021–2027

Belgien

63 303 373

63 303 373

62 062 131

62 062 131

60 845 226

60 845 226

59 652 182

59 652 182

58 482 532

58 482 532

57 335 815

57 335 815

56 211 584

56 211 584

417 892 843

417 892 843

Bulgarien

265 462 940

265 462 940

260 257 785

260 257 785

255 154 691

255 154 691

250 151 658

250 151 658

245 246 723

245 246 723

240 437 964

240 437 964

235 723 494

235 723 494

1 752 435 255

1 752 435 255

Tjeckien

243 847 768

243 847 768

239 066 440

239 066 440

234 378 862

234 378 862

229 783 198

229 783 198

225 277 645

225 277 645

220 860 437

220 860 437

216 529 840

216 529 840

1 609 744 190

1 609 744 190

Danmark

71 439 928

71 439 928

70 039 145

70 039 145

68 665 828

68 665 828

67 319 440

67 319 440

65 999 451

65 999 451

64 705 344

64 705 344

63 436 611

63 436 611

471 605 747

471 605 747

Tyskland

932 828 433

932 828 433

914 537 679

914 537 679

896 605 568

896 605 568

879 025 067

879 025 067

861 789 281

861 789 281

844 891 452

844 891 452

828 324 953

828 324 953

6 158 002 433

6 158 002 433

Estland

82 807 411

82 807 411

81 183 737

81 183 737

79 591 899

79 591 899

78 031 273

78 031 273

76 501 248

76 501 248

75 001 224

75 001 224

73 530 611

73 530 611

546 647 403

546 647 403

Irland

249 405 348

249 405 348

244 515 047

244 515 047

239 720 635

239 720 635

235 020 230

235 020 230

230 411 990

230 411 990

225 894 108

225 894 108

221 464 812

221 464 812

1 646 432 170

1 646 432 170

Grekland

480 199 552

480 199 552

470 783 875

470 783 875

461 552 818

461 552 818

452 502 763

452 502 763

443 630 160

443 630 160

434 931 529

434 931 529

426 403 460

426 403 460

3 170 004 157

3 170 004 157

Spanien

943 455 836

943 455 836

924 956 702

924 956 702

906 820 296

906 820 296

889 039 505

889 039 505

871 607 358

871 607 358

854 517 018

854 517 018

837 761 782

837 761 782

6 228 158 497

6 228 158 497

Frankrike

1 139 511 952

1 139 511 952

1 117 168 580

1 117 168 580

1 095 263 314

1 095 263 314

1 073 787 562

1 073 787 562

1 052 732 904

1 052 732 904

1 032 091 083

1 032 091 083

1 011 854 003

1 011 854 003

7 522 409 398

7 522 409 398

Kroatien

265 114 382

265 114 382

259 916 061

259 916 061

254 819 668

254 819 668

249 823 204

249 823 204

244 924 709

244 924 709

240 122 264

240 122 264

235 413 984

235 413 984

1 750 134 272

1 750 134 272

Italien

1 197 041 834

1 197 041 834

1 173 570 426

1 173 570 426

1 150 559 241

1 150 559 241

1 127 999 256

1 127 999 256

1 105 881 623

1 105 881 623

1 084 197 670

1 084 197 670

1 062 938 892

1 062 938 892

7 902 188 942

7 902 188 942

Cypern

15 065 175

15 065 175

14 769 779

14 769 779

14 480 176

14 480 176

14 196 251

14 196 251

13 917 893

13 917 893

13 644 993

13 644 993

13 377 444

13 377 444

99 451 711

99 451 711

Lettland

110 541 260

110 541 260

108 373 784

108 373 784

106 248 808

106 248 808

104 165 498

104 165 498

102 123 037

102 123 037

100 120 625

100 120 625

98 157 475

98 157 475

729 730 487

729 730 487

Litauen

183 924 845

183 924 845

180 318 475

180 318 475

176 782 819

176 782 819

173 316 489

173 316 489

169 918 127

169 918 127

166 586 399

166 586 399

163 319 999

163 319 999

1 214 167 153

1 214 167 153

Luxemburg

11 582 043

11 582 043

11 354 944

11 354 944

11 132 298

11 132 298

10 914 018

10 914 018

10 700 017

10 700 017

10 490 213

10 490 213

10 284 523

10 284 523

76 458 056

76 458 056

Ungern

392 196 885

392 196 885

384 506 750

384 506 750

376 967 402

376 967 402

369 575 884

369 575 884

362 329 298

362 329 298

355 224 802

355 224 802

348 259 610

348 259 610

2 589 060 631

2 589 060 631

Malta

11 503 233

11 503 233

11 277 679

11 277 679

11 056 548

11 056 548

10 839 753

10 839 753

10 627 209

10 627 209

10 418 832

10 418 832

10 214 541

10 214 541

75 937 795

75 937 795

Nederländerna

68 932 004

68 932 004

67 580 397

67 580 397

66 255 291

66 255 291

64 956 167

64 956 167

63 682 517

63 682 517

62 433 840

62 433 840

61 209 647

61 209 647

455 049 863

455 049 863

Österrike

452 754 814

452 754 814

443 877 269

443 877 269

435 173 793

435 173 793

426 640 974

426 640 974

418 275 464

418 275 464

410 073 985

410 073 985

402 033 318

402 033 318

2 988 829 617

2 988 829 617

Polen

1 241 877 681

1 241 877 681

1 217 527 138

1 217 527 138

1 193 654 057

1 193 654 057

1 170 249 075

1 170 249 075

1 147 303 015

1 147 303 015

1 124 806 877

1 124 806 877

1 102 751 840

1 102 751 840

8 198 169 683

8 198 169 683

Portugal

464 767 377

464 767 377

455 654 291

455 654 291

446 719 893

446 719 893

437 960 679

437 960 679

429 373 215

429 373 215

420 954 132

420 954 132

412 700 130

412 700 130

3 068 129 717

3 068 129 717

Rumänien

909 815 361

909 815 361

891 975 844

891 975 844

874 486 121

874 486 121

857 339 335

857 339 335

840 528 760

840 528 760

824 047 803

824 047 803

807 890 003

807 890 003

6 006 083 227

6 006 083 227

Slovenien

96 351 317

96 351 317

94 462 075

94 462 075

92 609 878

92 609 878

90 793 998

90 793 998

89 013 723

89 013 723

87 268 356

87 268 356

85 557 212

85 557 212

636 056 559

636 056 559

Slovakien

214 550 513

214 550 513

210 343 640

210 343 640

206 219 255

206 219 255

202 175 740

202 175 740

198 211 510

198 211 510

194 325 010

194 325 010

190 514 716

190 514 716

1 416 340 384

1 416 340 384

Finland

275 178 124

275 178 124

269 782 474

269 782 474

264 492 622

264 492 622

259 306 492

259 306 492

254 222 051

254 222 051

249 237 305

249 237 305

244 350 299

244 350 299

1 816 569 367

1 816 569 367

Sverige

199 349 116

199 349 116

195 440 310

195 440 310

191 608 147

191 608 147

187 851 124

187 851 124

184 167 769

184 167 769

180 556 636

180 556 636

177 016 310

177 016 310

1 315 989 412

1 315 989 412

Totalt EU-27

10 582 808 505

10 582 808 505

10 375 302 457

10 375 302 457

10 171 865 154

10 171 865 154

9 972 416 815

9 972 416 815

9 776 879 229

9 776 879 229

9 585 175 716

9 585 175 716

9 397 231 093

9 397 231 093

69 861 678 969

69 861 678 969

Tekniskt stöd (0,25  %)

26 523 330

26 523 330

26 003 264

26 003 264

25 493 396

25 493 396

24 993 526

24 993 526

24 503 457

24 503 457

24 022 997

24 022 997

23 551 958

23 551 958

175 091 928

175 091 928

Totalt

10 609 331 835

10 609 331 835

10 401 305 721

10 401 305 721

10 197 358 550

10 197 358 550

9 997 410 341

9 997 410 341

9 801 382 686

9 801 382 686

9 609 198 713

9 609 198 713

9 420 783 051

9 420 783 051

70 036 770 897

70 036 770 897

Ändring

Ändring

FÖRDELNING AV UNIONENS STÖD TILL INTERVENTIONSTYPER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING (2021–2027) SOM AVSES I ARTIKEL 83.3

| (2018 års priser, i euro) |
| --- |
| År | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | TOTALT 2021-2027 |
| Belgien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgarien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tjeckien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Danmark | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Tyskland | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Estland | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Irland | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Grekland | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Spanien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Frankrike | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Kroatien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Italien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Cypern | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Lettland | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Litauen | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Ungern | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nederländerna | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Österrike | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Polen | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugal | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Rumänien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovakien | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Finland | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Sverige | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Totalt EU-27 | X | X | X | X | X | X | X | X |
| | | | | | | | | |
| Tekniskt stöd (0,25  %) | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Totalt | X | X | X | X | X | X | X | X |

(2018 års priser, i euro)

År

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

TOTALT 2021-2027

Belgien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgarien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tjeckien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danmark

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tyskland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grekland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spanien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Frankrike

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kroatien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cypern

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lettland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litauen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ungern

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nederländerna

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Österrike

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Polen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rumänien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovakien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sverige

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Totalt EU-27

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tekniskt stöd (0,25  %)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Totalt

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ändring 725

Ändring 725

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga IXaa (ny)

Bilaga IXaa (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

/

Ändring

Ändring

BILAGA IXaa (ny)

BILAGA IXaa (ny)

STÖDBELOPP FÖR VISSA INTERVENTIONSTYPER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING

STÖDBELOPP FÖR VISSA INTERVENTIONSTYPER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING

| Artikel | Syfte | Minimibelopp/maximibelopp i euro eller procentsatser | |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikel 65 | Stöd för miljömässig hållbarhet inom jordbruket, åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna och andra förvaltningsåtaganden | 600

   (*2) | Maximum per ha och år för ettåriga grödor |
| | 900

   (*2) | Maximum per ha och år för specialiserade fleråriga grödor |
| | 450

   (*2) | Maximum per ha och år för annan markanvändning |
| | 200

   (*2) | Maximum per djurenhet och år för lokala raser som riskerar att försvinna från djurhållningen |
| | 500 | Maximum per djurenhet för djurskyddsåtgärder |
| | 200

   (*2) | Maximum per ha och år för åtgärder bestående av skogsbruks, miljö- och klimattjänster samt skogsskydd |
| Artikel 66 | Stöd för naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar | 25 | Minimum per ha och år i genomsnitt för stödmottagarens område |
| | 250

   (*2) | Maximum per ha och år |
| | 450

   (*2) | Maximum per ha och år i bergsområden enligt artikel 32.2 i förordning (EU) nr 1305/2013 |
| Artikel 67 | Stöd för områdesspecifika nackdelar till följd av vissa obligatoriska krav | 500

   (*2) | Maximum per ha och år under den inledande perioden på högst fem år |
| | 200

   (*2) | Maximum per ha och år |
| | 50

   (*3) | Minimum per ha och år för stöd enligt ramdirektivet för vatten |
| Artikel 68 | Stöd för investeringar | 55 % | Maximiandel för stödberättigande kostnader. Denna andel får överskridas i enlighet med artikel 68.4 |
| Artikel 68a | Stöd för investeringar i bevattning | 75 % | Maximinivå för stödberättigande kostnader |
| Artikel 69 | Stöd för etablering av unga jordbrukare, nya jordbrukare samt etablering och utveckling av hållbara jordbruksföretag | 100 000 | Maximum per stödmottagare |
| Artikel 69a | Stöd för installation av digital teknik | 70 % | Maximinivå för stödberättigande kostnader |
| Artikel 70 | Stöd för riskhanteringsverktyg | 70 % | Maximiandel för stödberättigande kostnader |
| Artikel 71 | Samarbete: Stöd för kvalitetssystem för jordbruksprodukter och livsmedel | 3 000 | Maximum per jordbruksföretag per år |
| | 70 % | Av de stödberättigande kostnaderna för informations- och marknadsföringsåtgärder |
| Samarbete: Stöd för inrättande av producentgrupper och producentorganisationer | 10 % | Som procentandel av den saluförda produktionen under de fem första åren efter erkännandet Stödet ska trappas ned gradvis |
| | 100 000 | Maximibelopp per år i samtliga fall |
| Artikel 72 | Stöd för rådgivningstjänster | 1 500 | Maximibelopp per råd |
| | 200 000 | Maximibelopp per tre år för utbildning av rådgivare |
| Stöd för andra tjänster för kunskapsutbyte och information | 100 % | Maximinivå för stödberättigande kostnader |

Artikel

Artikel

Syfte

Syfte

Minimibelopp/maximibelopp i euro eller procentsatser

Minimibelopp/maximibelopp i euro eller procentsatser

Artikel 65

Artikel 65

Stöd för miljömässig hållbarhet inom jordbruket, åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna och andra förvaltningsåtaganden

Stöd för miljömässig hållbarhet inom jordbruket, åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna och andra förvaltningsåtaganden

600

   (*2)

600

*2

Maximum per ha och år för ettåriga grödor

Maximum per ha och år för ettåriga grödor

900

   (*2)

900

*2

Maximum per ha och år för specialiserade fleråriga grödor

Maximum per ha och år för specialiserade fleråriga grödor

450

   (*2)

450

*2

Maximum per ha och år för annan markanvändning

Maximum per ha och år för annan markanvändning

200

   (*2)

200

*2

Maximum per djurenhet och år för lokala raser som riskerar att försvinna från djurhållningen

Maximum per djurenhet och år för lokala raser som riskerar att försvinna från djurhållningen

500

500

Maximum per djurenhet för djurskyddsåtgärder

Maximum per djurenhet för djurskyddsåtgärder

200

   (*2)

200

*2

Maximum per ha och år för åtgärder bestående av skogsbruks, miljö- och klimattjänster samt skogsskydd

Maximum per ha och år för åtgärder bestående av skogsbruks, miljö- och klimattjänster samt skogsskydd

Artikel 66

Artikel 66

Stöd för naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar

Stöd för naturliga eller andra områdesspecifika begränsningar

25

25

Minimum per ha och år i genomsnitt för stödmottagarens område

Minimum per ha och år i genomsnitt för stödmottagarens område

250

   (*2)

250

*2

Maximum per ha och år

Maximum per ha och år

450

   (*2)

450

*2

Maximum per ha och år i bergsområden enligt artikel 32.2 i förordning (EU) nr 1305/2013

Maximum per ha och år i bergsområden enligt artikel 32.2 i förordning (EU) nr 1305/2013

Artikel 67

Artikel 67

Stöd för områdesspecifika nackdelar till följd av vissa obligatoriska krav

Stöd för områdesspecifika nackdelar till följd av vissa obligatoriska krav

500

   (*2)

500

*2

Maximum per ha och år under den inledande perioden på högst fem år

Maximum per ha och år under den inledande perioden på högst fem år

200

   (*2)

200

*2

Maximum per ha och år

Maximum per ha och år

50

   (*3)

50

*3

Minimum per ha och år för stöd enligt ramdirektivet för vatten

Minimum per ha och år för stöd enligt ramdirektivet för vatten

Artikel 68

Artikel 68

Stöd för investeringar

Stöd för investeringar

55 %

55 %

Maximiandel för stödberättigande kostnader. Denna andel får överskridas i enlighet med artikel 68.4

Maximiandel för stödberättigande kostnader. Denna andel får överskridas i enlighet med artikel 68.4

Artikel 68a

Artikel 68a

Stöd för investeringar i bevattning

Stöd för investeringar i bevattning

75 %

75 %

Maximinivå för stödberättigande kostnader

Maximinivå för stödberättigande kostnader

Artikel 69

Artikel 69

Stöd för etablering av unga jordbrukare, nya jordbrukare samt etablering och utveckling av hållbara jordbruksföretag

Stöd för etablering av unga jordbrukare, nya jordbrukare samt etablering och utveckling av hållbara jordbruksföretag

100 000

100 000

Maximum per stödmottagare

Maximum per stödmottagare

Artikel 69a

Artikel 69a

Stöd för installation av digital teknik

Stöd för installation av digital teknik

70 %

70 %

Maximinivå för stödberättigande kostnader

Maximinivå för stödberättigande kostnader

Artikel 70

Artikel 70

Stöd för riskhanteringsverktyg

Stöd för riskhanteringsverktyg

70 %

70 %

Maximiandel för stödberättigande kostnader

Maximiandel för stödberättigande kostnader

Artikel 71

Artikel 71

Samarbete: Stöd för kvalitetssystem för jordbruksprodukter och livsmedel

Samarbete: Stöd för kvalitetssystem för jordbruksprodukter och livsmedel

3 000

3 000

Maximum per jordbruksföretag per år

Maximum per jordbruksföretag per år

70 %

70 %

Av de stödberättigande kostnaderna för informations- och marknadsföringsåtgärder

Av de stödberättigande kostnaderna för informations- och marknadsföringsåtgärder

Samarbete: Stöd för inrättande av producentgrupper och producentorganisationer

Samarbete: Stöd för inrättande av producentgrupper och producentorganisationer

10 %

10 %

Som procentandel av den saluförda produktionen under de fem första åren efter erkännandet Stödet ska trappas ned gradvis

Som procentandel av den saluförda produktionen under de fem första åren efter erkännandet Stödet ska trappas ned gradvis

100 000

100 000

Maximibelopp per år i samtliga fall

Maximibelopp per år i samtliga fall

Artikel 72

Artikel 72

Stöd för rådgivningstjänster

Stöd för rådgivningstjänster

1 500

1 500

Maximibelopp per råd

Maximibelopp per råd

200 000

200 000

Maximibelopp per tre år för utbildning av rådgivare

Maximibelopp per tre år för utbildning av rådgivare

Stöd för andra tjänster för kunskapsutbyte och information

Stöd för andra tjänster för kunskapsutbyte och information

100 %

100 %

Maximinivå för stödberättigande kostnader

Maximinivå för stödberättigande kostnader

Ändring 724

Ändring 724

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga X – tabellen

Bilaga X – tabellen

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

MINIMIBELOPP SOM RESERVERATS FÖR MÅLET ”LOCKA UNGA JORDBRUKARE OCH UNDERLÄTTA AFFÄRSUTVECKLINGEN” SOM AVSES I ARTIKEL 86.5

MINIMIBELOPP SOM RESERVERATS FÖR MÅLET ”LOCKA UNGA JORDBRUKARE OCH UNDERLÄTTA AFFÄRSUTVECKLINGEN” SOM AVSES I ARTIKEL 86.5

| (löpande priser, i euro) |
| --- |
| Kalenderår | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 och efterföljande år |
| Belgien | 9 712 079 | 9 712 079 | 9 712 079 | 9 712 079 | 9 712 079 | 9 712 079 | 9 712 079 |
| Bulgarien | 15 475 439 | 15 644 780 | 15 814 121 | 15 983 462 | 16 152 803 | 16 322 144 | 16 322 144 |
| Tjeckien | 16 776 886 | 16 776 886 | 16 776 886 | 16 776 886 | 16 776 886 | 16 776 886 | 16 776 886 |
| Danmark | 16 922 490 | 16 922 490 | 16 922 490 | 16 922 490 | 16 922 490 | 16 922 490 | 16 922 490 |
| Tyskland | 96 462 159 | 96 462 159 | 96 462 159 | 96 462 159 | 96 462 159 | 96 462 159 | 96 462 159 |
| Estland | 3 354 430 | 3 453 356 | 3 552 281 | 3 651 206 | 3 750 131 | 3 849 057 | 3 849 057 |
| Irland | 23 278 766 | 23 278 766 | 23 278 766 | 23 278 766 | 23 278 766 | 23 278 766 | 23 278 766 |
| Grekland | 37 120 578 | 37 120 578 | 37 120 578 | 37 120 578 | 37 120 578 | 37 120 578 | 37 120 578 |
| Spanien | 94 203 434 | 94 346 677 | 94 489 919 | 94 633 162 | 94 776 404 | 94 919 647 | 94 919 647 |
| Frankrike | 142 955 739 | 142 955 739 | 142 955 739 | 142 955 739 | 142 955 739 | 142 955 739 | 142 955 739 |
| Kroatien | 6 886 800 | 7 354 228 | 7 354 228 | 7 354 228 | 7 354 228 | 7 354 228 | 7 354 228 |
| Italien | 71 203 710 | 71 203 710 | 71 203 710 | 71 203 710 | 71 203 710 | 71 203 710 | 71 203 710 |
| Cypern | 935 002 | 935 002 | 935 002 | 935 002 | 935 002 | 935 002 | 935 002 |
| Lettland | 5 992 672 | 6 165 893 | 6 339 113 | 6 512 334 | 6 685 555 | 6 858 775 | 6 858 775 |
| Litauen | 10 216 405 | 10 494 645 | 10 772 885 | 11 051 125 | 11 329 365 | 11 607 604 | 11 607 604 |
| Luxemburg | 642 620 | 642 620 | 642 620 | 642 620 | 642 620 | 642 620 | 642 620 |
| Ungern | 24 395 393 | 24 395 393 | 24 395 393 | 24 395 393 | 24 395 393 | 24 395 393 | 24 395 393 |
| Malta | 90 150 | 90 150 | 90 150 | 90 150 | 90 150 | 90 150 | 90 150 |
| Nederländerna | 14 077 407 | 14 077 407 | 14 077 407 | 14 077 407 | 14 077 407 | 14 077 407 | 14 077 407 |
| Österrike | 13 296 391 | 13 296 391 | 13 296 391 | 13 296 391 | 13 296 391 | 13 296 391 | 13 296 391 |
| Polen | 59 459 556 | 60 071 486 | 60 683 415 | 61 295 345 | 61 907 274 | 62 519 203 | 62 519 203 |
| Portugal | 11 693 003 | 11 865 375 | 12 037 746 | 12 210 118 | 12 382 490 | 12 554 862 | 12 554 862 |
| Rumänien | 37 123 452 | 37 664 232 | 38 205 012 | 38 745 792 | 39 286 572 | 39 827 352 | 39 827 352 |
| Slovenien | 2 581 053 | 2 581 053 | 2 581 053 | 2 581 053 | 2 581 053 | 2 581 053 | 2 581 053 |
| Slovakien | 7 676 128 | 7 771 499 | 7 866 870 | 7 962 242 | 8 057 613 | 8 152 985 | 8 152 985 |
| Finland | 10 119 993 | 10 155 679 | 10 191 365 | 10 227 051 | 10 262 736 | 10 298 422 | 10 298 422 |
| Sverige | 13 455 218 | 13 459 695 | 13 464 172 | 13 468 649 | 13 473 126 | 13 477 604 | 13 477 604 |

(löpande priser, i euro)

Kalenderår

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 och efterföljande år

Belgien

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

9 712 079

Bulgarien

15 475 439

15 475 439

15 644 780

15 644 780

15 814 121

15 814 121

15 983 462

15 983 462

16 152 803

16 152 803

16 322 144

16 322 144

16 322 144

16 322 144

Tjeckien

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

16 776 886

Danmark

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

16 922 490

Tyskland

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

96 462 159

Estland

3 354 430

3 354 430

3 453 356

3 453 356

3 552 281

3 552 281

3 651 206

3 651 206

3 750 131

3 750 131

3 849 057

3 849 057

3 849 057

3 849 057

Irland

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

23 278 766

Grekland

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

37 120 578

Spanien

94 203 434

94 203 434

94 346 677

94 346 677

94 489 919

94 489 919

94 633 162

94 633 162

94 776 404

94 776 404

94 919 647

94 919 647

94 919 647

94 919 647

Frankrike

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

142 955 739

Kroatien

6 886 800

6 886 800

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

7 354 228

Italien

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

71 203 710

Cypern

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

935 002

Lettland

5 992 672

5 992 672

6 165 893

6 165 893

6 339 113

6 339 113

6 512 334

6 512 334

6 685 555

6 685 555

6 858 775

6 858 775

6 858 775

6 858 775

Litauen

10 216 405

10 216 405

10 494 645

10 494 645

10 772 885

10 772 885

11 051 125

11 051 125

11 329 365

11 329 365

11 607 604

11 607 604

11 607 604

11 607 604

Luxemburg

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

642 620

Ungern

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

24 395 393

Malta

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

90 150

Nederländerna

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

14 077 407

Österrike

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

13 296 391

Polen

59 459 556

59 459 556

60 071 486

60 071 486

60 683 415

60 683 415

61 295 345

61 295 345

61 907 274

61 907 274

62 519 203

62 519 203

62 519 203

62 519 203

Portugal

11 693 003

11 693 003

11 865 375

11 865 375

12 037 746

12 037 746

12 210 118

12 210 118

12 382 490

12 382 490

12 554 862

12 554 862

12 554 862

12 554 862

Rumänien

37 123 452

37 123 452

37 664 232

37 664 232

38 205 012

38 205 012

38 745 792

38 745 792

39 286 572

39 286 572

39 827 352

39 827 352

39 827 352

39 827 352

Slovenien

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

2 581 053

Slovakien

7 676 128

7 676 128

7 771 499

7 771 499

7 866 870

7 866 870

7 962 242

7 962 242

8 057 613

8 057 613

8 152 985

8 152 985

8 152 985

8 152 985

Finland

10 119 993

10 119 993

10 155 679

10 155 679

10 191 365

10 191 365

10 227 051

10 227 051

10 262 736

10 262 736

10 298 422

10 298 422

10 298 422

10 298 422

Sverige

13 455 218

13 455 218

13 459 695

13 459 695

13 464 172

13 464 172

13 468 649

13 468 649

13 473 126

13 473 126

13 477 604

13 477 604

13 477 604

13 477 604

Ändring

Ändring

MINIMIBELOPP SOM RESERVERATS FÖR UNGA JORDBRUKARE SOM AVSES I ARTIKEL 86.4

MINIMIBELOPP SOM RESERVERATS FÖR UNGA JORDBRUKARE SOM AVSES I ARTIKEL 86.4

| (löpande priser, i euro) |
| --- |
| Kalenderår | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 och efterföljande år |
| Belgien | X | X | X | X | X | X | X |
| Bulgarien | X | X | X | X | X | X | X |
| Tjeckien | X | X | X | X | X | X | X |
| Danmark | X | X | X | X | X | X | X |
| Tyskland | X | X | X | X | X | X | X |
| Estland | X | X | X | X | X | X | X |
| Irland | X | X | X | X | X | X | X |
| Grekland | X | X | X | X | X | X | X |
| Spanien | X | X | X | X | X | X | X |
| Frankrike | X | X | X | X | X | X | X |
| Kroatien | X | X | X | X | X | X | X |
| Italien | X | X | X | X | X | X | X |
| Cypern | X | X | X | X | X | X | X |
| Lettland | X | X | X | X | X | X | X |
| Litauen | X | X | X | X | X | X | X |
| Luxemburg | X | X | X | X | X | X | X |
| Ungern | X | X | X | X | X | X | X |
| Malta | X | X | X | X | X | X | X |
| Nederländerna | X | X | X | X | X | X | X |
| Österrike | X | X | X | X | X | X | X |
| Polen | X | X | X | X | X | X | X |
| Portugal | X | X | X | X | X | X | X |
| Rumänien | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovenien | X | X | X | X | X | X | X |
| Slovakien | X | X | X | X | X | X | X |
| Finland | X | X | X | X | X | X | X |
| Sverige | X | X | X | X | X | X | X |

(löpande priser, i euro)

Kalenderår

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027 och efterföljande år

Belgien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bulgarien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tjeckien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danmark

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tyskland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Estland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grekland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Spanien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Frankrike

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kroatien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Italien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cypern

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Lettland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Litauen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Luxemburg

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ungern

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Malta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nederländerna

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Österrike

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Polen

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rumänien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovenien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Slovakien

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finland

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Sverige

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ändring 844

Ändring 844

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga XI

Bilaga XI

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| BILAGA XI | BILAGA XI |
| EU-LAGSTIFTNING OM MILJÖ OCH KLIMAT – MÅL SOM MEDLEMSSTATERNAS STRATEGISKA PLANER INOM DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN BÖR BIDRA TILL I ENLIGHET MED ARTIKLARNA 96, 97 OCH 103: | EU-LAGSTIFTNING OM MILJÖ OCH KLIMAT – MÅL SOM MEDLEMSSTATERNAS STRATEGISKA PLANER INOM DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN BÖR BIDRA TILL I ENLIGHET MED ARTIKLARNA 96, 97 OCH 103: |
| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

BILAGA XI

BILAGA XI

EU-LAGSTIFTNING OM MILJÖ OCH KLIMAT – MÅL SOM MEDLEMSSTATERNAS STRATEGISKA PLANER INOM DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN BÖR BIDRA TILL I ENLIGHET MED ARTIKLARNA 96, 97 OCH 103:

EU-LAGSTIFTNING OM MILJÖ OCH KLIMAT – MÅL SOM MEDLEMSSTATERNAS STRATEGISKA PLANER INOM DEN GEMENSAMMA JORDBRUKSPOLITIKEN BÖR BIDRA TILL I ENLIGHET MED ARTIKLARNA 96, 97 OCH 103:

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar.

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar.

| — | Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

| — | Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter.

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område.

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område.

| — | Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket.

| — | Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket.

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa.

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa.

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG.

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 december 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv 2003/35/EG och om upphävande av direktiv 2001/81/EG.

| — | [Europaparlamentets och rådets förordning XXXX om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen]. |
| --- | --- |

—

[Europaparlamentets och rådets förordning XXXX om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen].

| — | [Europaparlamentets och rådets förordning XXXX om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen]. |
| --- | --- |

—

[Europaparlamentets och rådets förordning XXXX om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen].

| — | [Europaparlamentets och rådets förordning XXX om bindande årliga minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp 2021–2030 för att skapa en motståndskraftig energiunion och fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen]. |
| --- | --- |

—

[Europaparlamentets och rådets förordning XXX om bindande årliga minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp 2021–2030 för att skapa en motståndskraftig energiunion och fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen].

| — | [Europaparlamentets och rådets förordning XXX om bindande årliga minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp 2021–2030 för att skapa en motståndskraftig energiunion och fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen]. |
| --- | --- |

—

[Europaparlamentets och rådets förordning XXX om bindande årliga minskningar av medlemsstaternas växthusgasutsläpp 2021–2030 för att skapa en motståndskraftig energiunion och fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan information som är relevant för klimatförändringen].

| — | Direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. |
| --- | --- |

—

Direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor.

| — | Direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. |
| --- | --- |

—

Direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor.

| — | [Europaparlamentets och rådets direktiv XXX om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet]. |
| --- | --- |

—

[Europaparlamentets och rådets direktiv XXX om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet].

| — | [Europaparlamentets och rådets direktiv XXX om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet]. |
| --- | --- |

—

[Europaparlamentets och rådets direktiv XXX om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet].

| — | [Europaparlamentets och rådets förordning XXXX om styrningen av energiunionen och om ändring av direktiv 94/22/EG, direktiv 98/70/EG, direktiv 2009/31/EG, förordning (EG) nr 663/2009, förordning (EG) nr 715/2009, direktiv 2009/73/EG, rådets direktiv 2009/119/EG, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU och rådets direktiv (EU) 2015/652 och om upphävande av förordning (EU) nr 525/2013]. |
| --- | --- |

—

[Europaparlamentets och rådets förordning XXXX om styrningen av energiunionen och om ändring av direktiv 94/22/EG, direktiv 98/70/EG, direktiv 2009/31/EG, förordning (EG) nr 663/2009, förordning (EG) nr 715/2009, direktiv 2009/73/EG, rådets direktiv 2009/119/EG, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU och rådets direktiv (EU) 2015/652 och om upphävande av förordning (EU) nr 525/2013].

| — | [Europaparlamentets och rådets förordning XXXX om styrningen av energiunionen och om ändring av direktiv 94/22/EG, direktiv 98/70/EG, direktiv 2009/31/EG, förordning (EG) nr 663/2009, förordning (EG) nr 715/2009, direktiv 2009/73/EG, rådets direktiv 2009/119/EG, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU och rådets direktiv (EU) 2015/652 och om upphävande av förordning (EU) nr 525/2013]. |
| --- | --- |

—

[Europaparlamentets och rådets förordning XXXX om styrningen av energiunionen och om ändring av direktiv 94/22/EG, direktiv 98/70/EG, direktiv 2009/31/EG, förordning (EG) nr 663/2009, förordning (EG) nr 715/2009, direktiv 2009/73/EG, rådets direktiv 2009/119/EG, direktiv 2010/31/EU, direktiv 2012/27/EU, direktiv 2013/30/EU och rådets direktiv (EU) 2015/652 och om upphävande av förordning (EU) nr 525/2013].

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel.

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för unionens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för unionens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel.

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XX/XX om minimikrav för återanvändning av vatten. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XX/XX om minimikrav för återanvändning av vatten.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XX/XX om minimikrav för återanvändning av vatten.

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG.

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG.

Ändring 1155

Ändring 1155

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga XII

Bilaga XII

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

BILAGA XII

BILAGA XII

RAPPORTERING BASERAD PÅ EN GRUNDLÄGGANDE UPPSÄTTNING AV INDIKATORER ENLIGT ARTIKEL 128

RAPPORTERING BASERAD PÅ EN GRUNDLÄGGANDE UPPSÄTTNING AV INDIKATORER ENLIGT ARTIKEL 128

Indicators for the European Agriculture Guarantee Fund (EAGF) and the European Agriculture Fund for Rural Development (EAFRD)

| Mål | Grundläggande uppsättning indikatorer |
| --- | --- |
| Stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och jordbrukets motståndskraft i unionen för att förbättra livsmedelstryggheten | O.3 | Antal mottagare av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken |

Mål

Grundläggande uppsättning indikatorer

Stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och jordbrukets motståndskraft i unionen för att förbättra livsmedelstryggheten

O.3

Antal mottagare av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

| R.6 | Omfördelning till mindre jordbruksföretag: Procent ytterligare stöd per hektar för berättigade jordbruksföretag som är mindre (jämfört med genomsnittet) |
| --- | --- |

R.6

Omfördelning till mindre jordbruksföretag: Procent ytterligare stöd per hektar för berättigade jordbruksföretag som är mindre (jämfört med genomsnittet)

Öka konkurrenskraften och marknadsorienteringen, genom ett större fokus på och utnyttjande av forskning, innovativa lösningar, teknik och digitalisering

| R.9 | Modernisering av jordbruksföretag: Andel jordbrukare som får investeringsstöd för att omstrukturera och modernisera, även för förbättrad resurseffektivitet |
| --- | --- |

R.9

Modernisering av jordbruksföretag: Andel jordbrukare som får investeringsstöd för att omstrukturera och modernisera, även för förbättrad resurseffektivitet

Förbättra jordbrukarnas position i värdekedjan

| R.10 | Bättre organiserade leveranskedjor: Andel jordbrukare som deltar i understödda producentsammanslutningar, producentorganisation, lokala marknader, kort leveranskedjecirklar och kvalitetssystem |
| --- | --- |

R.10

Bättre organiserade leveranskedjor: Andel jordbrukare som deltar i understödda producentsammanslutningar, producentorganisation, lokala marknader, kort leveranskedjecirklar och kvalitetssystem

Att
  bidra till begränsning av och anpassning till
  klimatförändringarna och att
  främja hållbar energi.

Att

klimatförändringarna och att

| R.14 | Lagring av koldioxid i mark och biomassa: Andel jordbruksmark under åtagande att minska utsläpp
  och
  bibehålla och/eller öka lagring av koldioxid (permanent betesmark, jordbruksmark i torvmark, skog, etc.) |
| --- | --- |

R.14

Lagring av koldioxid i mark och biomassa: Andel jordbruksmark under åtagande att minska utsläpp
  och
  bibehålla och/eller öka lagring av koldioxid (permanent betesmark, jordbruksmark i torvmark, skog, etc.)

och

Att
  främja
  en
  hållbar utveckling och effektiv förvaltning av naturresurser
  som
  vatten, mark och luft.

Att

en

som

| O.13 | Antal ha (jordbruk) som omfattas av miljö/klimat-åtaganden utöver de obligatoriska kraven |
| --- | --- |

O.13

Antal ha (jordbruk) som omfattas av miljö/klimat-åtaganden utöver de obligatoriska kraven

| R.4 | Koppling av inkomststöd till normer och god praxis: Andel utnyttjad jordbruksareal som omfattas av inkomststöd och är underställd villkor |
| --- | --- |

R.4

Koppling av inkomststöd till normer och god praxis: Andel utnyttjad jordbruksareal som omfattas av inkomststöd och är underställd villkor

Att
  bidra till
  skyddet av den biologiska mångfalden, förbättra ekosystemtjänsterna och bevara livsmiljöer och landskap.

Att

skyddet av den biologiska mångfalden, förbättra ekosystemtjänsterna och bevara livsmiljöer och landskap.

| R.27 | Bevara livsmiljöer och arter: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden till stöd för bevarande eller återställande av biologisk mångfald |
| --- | --- |

R.27

Bevara livsmiljöer och arter: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden till stöd för bevarande eller återställande av biologisk mångfald

Locka unga jordbrukare och underlätta affärsutveckling

| R.30 | Generationsskifte: Antal unga jordbrukare som startar jordbruksföretag med stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.30

Generationsskifte: Antal unga jordbrukare som startar jordbruksföretag med stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken

Att
  främja sysselsättning, tillväxt, social
  integration
  och lokal utveckling i landsbygdsområdena, däribland inom bioekonomi och hållbart skogsbruk.

Att

integration

| R.31 | Tillväxt och sysselsättning i landsbygdsområden: Nya arbetstillfällen inom projekt som får stöd |
| --- | --- |

R.31

Tillväxt och sysselsättning i landsbygdsområden: Nya arbetstillfällen inom projekt som får stöd

| R.34 | Sammanlänkning av landsbygden i Europa: Andel av befolkningen på landsbygden som får ta del av förbättrade tjänster och bättre infrastruktur genom stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.34

Sammanlänkning av landsbygden i Europa: Andel av befolkningen på landsbygden som får ta del av förbättrade tjänster och bättre infrastruktur genom stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Att förbättra jordbrukets möjligheter att tillmötesgå
  samhällets krav
  när det gäller
  livsmedel och hälsa
  , däribland kravet på
  säkra, näringsrika och hållbara livsmedel
  , såväl som respekten för djurens välfärd.

Att förbättra jordbrukets möjligheter att tillmötesgå

när det gäller

, däribland kravet på

, såväl som respekten för djurens välfärd.

| O.16 | Antal djurenheter som omfattas av stöd för djurs välbefinnande, hälsa eller ökade åtgärder för biosäkerhet |
| --- | --- |

O.16

Antal djurenheter som omfattas av stöd för djurs välbefinnande, hälsa eller ökade åtgärder för biosäkerhet

Ändring

Ändring

BILAGA XII

BILAGA XII

RAPPORTERING BASERAD PÅ EN GRUNDLÄGGANDE UPPSÄTTNING AV INDIKATORER ENLIGT ARTIKEL 128

RAPPORTERING BASERAD PÅ EN GRUNDLÄGGANDE UPPSÄTTNING AV INDIKATORER ENLIGT ARTIKEL 128

Indicators for the European Agriculture Guarantee Fund (EAGF) and the European Agriculture Fund for Rural Development (EAFRD)

| Mål | Grundläggande uppsättning indikatorer |
| --- | --- |
| Stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och
  jordbrukssektorns
  motståndskraft i unionen för att förbättra
  den långsiktiga
  livsmedelstryggheten
  och jordbrukets mångfald, samtidigt som det tillhandahålls säkra livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser, i syfte att vända trenden med förlust av jordbrukare och säkerställa jordbruksproduktionens ekonomiska hållbarhet i unionen. | O.3 | Antal mottagare av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , inbegripet en uppdelning per interventionstyp |

Mål

Grundläggande uppsättning indikatorer

Stödja jordbruksinkomster som det går att leva på och
  jordbrukssektorns
  motståndskraft i unionen för att förbättra
  den långsiktiga
  livsmedelstryggheten
  och jordbrukets mångfald, samtidigt som det tillhandahålls säkra livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser, i syfte att vända trenden med förlust av jordbrukare och säkerställa jordbruksproduktionens ekonomiska hållbarhet i unionen.

jordbrukssektorns

den långsiktiga

och jordbrukets mångfald, samtidigt som det tillhandahålls säkra livsmedel av hög kvalitet till rimliga priser, i syfte att vända trenden med förlust av jordbrukare och säkerställa jordbruksproduktionens ekonomiska hållbarhet i unionen.

O.3

Antal mottagare av stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , inbegripet en uppdelning per interventionstyp

, inbegripet en uppdelning per interventionstyp

| R.6 | Omfördelning till mindre jordbruksföretag: Procent ytterligare stöd per hektar för berättigade jordbruksföretag som är mindre (jämfört med genomsnittet) |
| --- | --- |

R.6

Omfördelning till mindre jordbruksföretag: Procent ytterligare stöd per hektar för berättigade jordbruksföretag som är mindre (jämfört med genomsnittet)

Öka marknadsorienteringen
  lokalt, nationellt, internationellt och i unionen, liksom marknadsstabiliteten, risk- och krishanteringen, jordbrukets långsiktiga konkurrenskraft samt bearbetnings- och saluföringsförmågan för jordbruksprodukter, med
  ett större fokus på
  kvalitativ differentiering, forskning, innovation,
  teknik,
  kunskapsöverföring, kunskapsutbyte
  och digitalisering
  , samt underlätta jordbrukarnas tillgång till den cirkulära ekonomins dynamik

lokalt, nationellt, internationellt och i unionen, liksom marknadsstabiliteten, risk- och krishanteringen, jordbrukets långsiktiga konkurrenskraft samt bearbetnings- och saluföringsförmågan för jordbruksprodukter, med

kvalitativ differentiering, forskning, innovation,

kunskapsöverföring, kunskapsutbyte

, samt underlätta jordbrukarnas tillgång till den cirkulära ekonomins dynamik

| R.9 | Modernisering av jordbruksföretag: Andel jordbrukare som får investeringsstöd för att omstrukturera och modernisera, även för förbättrad resurseffektivitet |
| --- | --- |

R.9

Modernisering av jordbruksföretag: Andel jordbrukare som får investeringsstöd för att omstrukturera och modernisera, även för förbättrad resurseffektivitet

Förbättra jordbrukarnas
  förhandlingsposition
  i 
  värdekedjorna genom att uppmuntra sammanslutningar, producentorganisationer och kollektiva förhandlingar samt främja korta leveranskedjor

förhandlingsposition

värdekedjorna genom att uppmuntra sammanslutningar, producentorganisationer och kollektiva förhandlingar samt främja korta leveranskedjor

| R.10 | Bättre organiserade leveranskedjor: Andel jordbrukare som deltar i understödda producentsammanslutningar, producentorganisation, lokala marknader, kort leveranskedjecirklar och kvalitetssystem |
| --- | --- |

R.10

Bättre organiserade leveranskedjor: Andel jordbrukare som deltar i understödda producentsammanslutningar, producentorganisation, lokala marknader, kort leveranskedjecirklar och kvalitetssystem

Bidra till begränsning av och anpassning till
  klimatförändringar genom att minska utsläppen av växthusgaser, inbegripet genom att förbättra kolsänkor och öka bindningen och lagringen av koldioxid inom jordbruks- och livsmedelssektorn, samt genom att införliva
  hållbar energi
  , samtidigt som livsmedelstryggheten, en hållbar förvaltning och ett hållbart skydd av skogen säkerställs, i linje med Parisavtalet

klimatförändringar genom att minska utsläppen av växthusgaser, inbegripet genom att förbättra kolsänkor och öka bindningen och lagringen av koldioxid inom jordbruks- och livsmedelssektorn, samt genom att införliva

, samtidigt som livsmedelstryggheten, en hållbar förvaltning och ett hållbart skydd av skogen säkerställs, i linje med Parisavtalet

| R.14 | Lagring av koldioxid i mark och biomassa: Andel mark under åtagande att minska utsläpp, bibehålla och/eller öka lagring av koldioxid (permanent betesmark,
  permanenta grödor med permanent vegetationstäckning,
  jordbruksmark
  i våtmark och
  torvmark, skog, etc.) |
| --- | --- |

R.14

Lagring av koldioxid i mark och biomassa: Andel mark under åtagande att minska utsläpp, bibehålla och/eller öka lagring av koldioxid (permanent betesmark,
  permanenta grödor med permanent vegetationstäckning,
  jordbruksmark
  i våtmark och
  torvmark, skog, etc.)

permanenta grödor med permanent vegetationstäckning,

i våtmark och

Främja hållbar utveckling och effektiv förvaltning av naturresurser
  och bidra till skydd och förbättring av kvaliteten på
  vatten, mark och luft
  , inbegripet genom hållbar och minskad användning av växtskyddsmedel, gödselmedel och antibiotika

och bidra till skydd och förbättring av kvaliteten på

, inbegripet genom hållbar och minskad användning av växtskyddsmedel, gödselmedel och antibiotika

| O.13 | Antal ha (jordbruk)
  och antal andra enheter
  som omfattas av miljö/klimat-åtaganden utöver de obligatoriska kraven
  , inbegripet miljösystem |
| --- | --- |

O.13

Antal ha (jordbruk)
  och antal andra enheter
  som omfattas av miljö/klimat-åtaganden utöver de obligatoriska kraven
  , inbegripet miljösystem

och antal andra enheter

, inbegripet miljösystem

| R.4 | Koppling av inkomststöd till normer och god praxis: Andel utnyttjad jordbruksareal som omfattas av inkomststöd och är underställd villkor |
| --- | --- |

R.4

Koppling av inkomststöd till normer och god praxis: Andel utnyttjad jordbruksareal som omfattas av inkomststöd och är underställd villkor

Bidra till begränsning av och anpassning till
  klimatförändringar genom att minska utsläppen av växthusgaser, inbegripet genom att förbättra kolsänkor och öka bindningen och lagringen av koldioxid inom jordbruks- och livsmedelssektorn, samt genom att införliva
  hållbar energi
  , samtidigt som livsmedelstryggheten, en hållbar förvaltning och ett hållbart skydd av skogen säkerställs, i linje med Parisavtalet

klimatförändringar genom att minska utsläppen av växthusgaser, inbegripet genom att förbättra kolsänkor och öka bindningen och lagringen av koldioxid inom jordbruks- och livsmedelssektorn, samt genom att införliva

, samtidigt som livsmedelstryggheten, en hållbar förvaltning och ett hållbart skydd av skogen säkerställs, i linje med Parisavtalet

| R.27 | Bevara livsmiljöer och arter: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden till stöd för bevarande eller återställande av biologisk mångfald
  , inbegripet jordbruksmark med högt naturvärde |
| --- | --- |

R.27

Bevara livsmiljöer och arter: Andel jordbruksmark under förvaltningsåtaganden till stöd för bevarande eller återställande av biologisk mångfald
  , inbegripet jordbruksmark med högt naturvärde

, inbegripet jordbruksmark med högt naturvärde

Locka
  och stödja
  unga jordbrukare
  och nya jordbrukare, och främja kvinnors deltagande i jordbrukssektorn, särskilt i de mest glesbefolkade områdena och i områden med naturliga begränsningar, samt främja utbildning och erfarenheter inom hela unionen, hållbar
  affärsutveckling
  och jobbskapande i landsbygdsområden

och stödja

och nya jordbrukare, och främja kvinnors deltagande i jordbrukssektorn, särskilt i de mest glesbefolkade områdena och i områden med naturliga begränsningar, samt främja utbildning och erfarenheter inom hela unionen, hållbar

och jobbskapande i landsbygdsområden

| R.30 | Generationsskifte: Antal unga jordbrukare
  och nya jordbrukare
  som startar jordbruksföretag med stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , med uppdelning efter kön |
| --- | --- |

R.30

Generationsskifte: Antal unga jordbrukare
  och nya jordbrukare
  som startar jordbruksföretag med stöd genom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , med uppdelning efter kön

och nya jordbrukare

, med uppdelning efter kön

Främja
  social och territoriell sammanhållning i landsbygdsområden, bl.a. genom skapande av
  sysselsättning, tillväxt, social
  delaktighet, bekämpande av fattigdom på landsbygden
  och lokal utveckling
  , inbegripet lokala tjänster av hög kvalitet för landsbygdssamhällen, med inriktning framför allt på områden med naturliga begränsningar; främja anständiga livs- och arbetsvillkor samt ekonomiska villkor; diversifiera verksamheter och inkomst, inbegripet landsbygdsturismen, hållbar
  bioekonomi
  , den cirkulära ekonomin
  och hållbart skogsbruk
  , samtidigt som man respekterar jämställdhet mellan könen; främja lika möjligheter på landsbygden genom särskilda stödåtgärder och erkännande av kvinnors arbete inom jordbruk, hantverk, turism och närservice

social och territoriell sammanhållning i landsbygdsområden, bl.a. genom skapande av

delaktighet, bekämpande av fattigdom på landsbygden

, inbegripet lokala tjänster av hög kvalitet för landsbygdssamhällen, med inriktning framför allt på områden med naturliga begränsningar; främja anständiga livs- och arbetsvillkor samt ekonomiska villkor; diversifiera verksamheter och inkomst, inbegripet landsbygdsturismen, hållbar

, den cirkulära ekonomin

, samtidigt som man respekterar jämställdhet mellan könen; främja lika möjligheter på landsbygden genom särskilda stödåtgärder och erkännande av kvinnors arbete inom jordbruk, hantverk, turism och närservice

| R.31 | Tillväxt och sysselsättning i landsbygdsområden: Nya arbetstillfällen inom projekt som får stöd
  , med uppdelning efter kön |
| --- | --- |

R.31

Tillväxt och sysselsättning i landsbygdsområden: Nya arbetstillfällen inom projekt som får stöd
  , med uppdelning efter kön

, med uppdelning efter kön

| R.34 | Sammanlänkning av landsbygden i Europa: Andel av befolkningen på landsbygden som får ta del av förbättrade tjänster och bättre infrastruktur genom stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken |
| --- | --- |

R.34

Sammanlänkning av landsbygden i Europa: Andel av befolkningen på landsbygden som får ta del av förbättrade tjänster och bättre infrastruktur genom stöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Se till att EU:s jordbruk bättre tillmötesgår
  samhällets krav
  på
  livsmedel och hälsa,
  inbegripet
  säkra, näringsrika
  , högkvalitativa
  och hållbara livsmedel
  , ekologiskt jordbruk, matsvinn, samt miljömässig hållbarhet, antimikrobiell resistens och bättre djurhälsa och djurskydd, och öka medvetenheten i samhället om jordbrukets och landsbygdsområdenas betydelse, samtidigt som man bidrar till genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling

Se till att EU:s jordbruk bättre tillmötesgår

på

inbegripet

, högkvalitativa

, ekologiskt jordbruk, matsvinn, samt miljömässig hållbarhet, antimikrobiell resistens och bättre djurhälsa och djurskydd, och öka medvetenheten i samhället om jordbrukets och landsbygdsområdenas betydelse, samtidigt som man bidrar till genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling

| O.16 | Antal djurenheter som omfattas av stöd för djurs välbefinnande, hälsa eller ökade åtgärder för biosäkerhet |
| --- | --- |

O.16

Antal djurenheter som omfattas av stöd för djurs välbefinnande, hälsa eller ökade åtgärder för biosäkerhet

---

(*1)  Hänvisningar till ”cp” i rubrikerna till de ändringar som antagits ska förstås som en hänvisning till motsvarande delar i de ändringarna.

*1

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0200/2019).

1

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (EUT L 180, 15.7.2010, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (EUT L 180, 15.7.2010, s. 1).

(11)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7):

12

(13)  Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71):

16

(11)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7):

12

(13)  Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71):

16

(17)  
  Samförståndsavtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Förenta staterna om oljeväxter inom ramen för Gatt (EGT L 147, 18.6.1993).

17

Samförståndsavtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Förenta staterna om oljeväxter inom ramen för Gatt (EGT L 147, 18.6.1993).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/841 av den 30 maj 2018 om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030 och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (EUT L 156, 19.6.2018, s. 1).

(1a)  
  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

1a

Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 343, 14.12.2012, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 343, 14.12.2012, s. 1).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1405/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 41).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1405/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 41).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) (EUT L 154, 21.6.2003, s. 1).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användning av energi och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användning av energi och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, 5.6.2009, s. 16).

(19)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

19

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

20

(19)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

19

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

20

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

22

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

22

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [.../...] [datum] [fullständig titel] (EUT L).

26

(26)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [.../...] [datum] [fullständig titel] (EUT L).

26

(28)  Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar (EGT L 160, 26.6.1999, s. 80).

28

(29)  Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) till utveckling av landsbygden (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).

29

(28)  Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar (EGT L 160, 26.6.1999, s. 80).

28

(29)  Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) till utveckling av landsbygden (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).

29

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (EUT L 150, 14.6.2018, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 (EUT L 150, 14.6.2018, s. 1).

(30)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

30

(30)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

30

(31)  En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (COM(2017)0339).

31

(31)  En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (COM(2017)0339).

31

(38)  Förslag till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027, Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén, COM(2018)0322.

38

(38)  Förslag till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027, Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén, COM(2018)0322.

38

(40)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

40

(40)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

40

(2)  Buffertremsorna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden måste inom och utanför sådana känsliga områden som anges i artikel 3.2 i direktiv 91/676/EEG åtminstone uppfylla de krav som avser villkoren för att tillföra gödselmedel i närheten av vattendrag som avses i punkt A.4 i bilaga II till direktiv 91/676/EEG och som ska tillämpas i enlighet med medlemsstaternas åtgärdsprogram som upprättats i enlighet med artikel 5.4 i direktiv 91/676/EEG.

2

(3)  
  Verktyget ska tillhandahålla minst följande delar och funktioner:

3

Verktyget ska tillhandahålla minst följande delar och funktioner:

| a) | Delar:








  — | Relevant information om jordbruksföretag på grundval av LPIS och IAKS. |
| --- | --- | --- |

a)

a)

Delar:

Delar:

—

Relevant information om jordbruksföretag på grundval av LPIS och IAKS.

Relevant information om jordbruksföretag på grundval av LPIS och IAKS.

| — | Information från markprovtagning, enligt en lämplig skala i rum och över tid. |
| --- | --- |

—

Information från markprovtagning, enligt en lämplig skala i rum och över tid.

Information från markprovtagning, enligt en lämplig skala i rum och över tid.

| — | Information om relevanta förvaltningsmetoder, grödor som använts tidigare och avkastningsmål. |
| --- | --- |

—

Information om relevanta förvaltningsmetoder, grödor som använts tidigare och avkastningsmål.

Information om relevanta förvaltningsmetoder, grödor som använts tidigare och avkastningsmål.

| — | Instruktioner gällande lagstadgade gränsvärden och krav som är viktiga för näringsämneshanteringen på jordbruksföretag. |
| --- | --- |

—

Instruktioner gällande lagstadgade gränsvärden och krav som är viktiga för näringsämneshanteringen på jordbruksföretag.

Instruktioner gällande lagstadgade gränsvärden och krav som är viktiga för näringsämneshanteringen på jordbruksföretag.

| — | En fullständig näringsbudget. |
| --- | --- |

—

En fullständig näringsbudget.

En fullständig näringsbudget.

| b) | Funktioner:








  — | Automatisk integrering av data från olika källor (LPIS, IAKS, jordbrukare, markanalyser, etc.), i mån av möjlighet, så att jordbrukarna inte behöver mata in samma data flera gånger. |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Funktioner:

Funktioner:

—

Automatisk integrering av data från olika källor (LPIS, IAKS, jordbrukare, markanalyser, etc.), i mån av möjlighet, så att jordbrukarna inte behöver mata in samma data flera gånger.

Automatisk integrering av data från olika källor (LPIS, IAKS, jordbrukare, markanalyser, etc.), i mån av möjlighet, så att jordbrukarna inte behöver mata in samma data flera gånger.

| — | Tvåvägskommunikation mellan utbetalande organ/förvaltande myndigheter och jordbrukare är möjlig. |
| --- | --- |

—

Tvåvägskommunikation mellan utbetalande organ/förvaltande myndigheter och jordbrukare är möjlig.

Tvåvägskommunikation mellan utbetalande organ/förvaltande myndigheter och jordbrukare är möjlig.

| — | Modularitet och möjlighet att stödja fler hållbarhetsmål (t.ex. utsläppskontroll, vattenförvaltning). |
| --- | --- |

—

Modularitet och möjlighet att stödja fler hållbarhetsmål (t.ex. utsläppskontroll, vattenförvaltning).

Modularitet och möjlighet att stödja fler hållbarhetsmål (t.ex. utsläppskontroll, vattenförvaltning).

| — | Iakttagande av EU:s principer för kompatibla data, öppenhet och vidareutnyttjande. |
| --- | --- |

—

Iakttagande av EU:s principer för kompatibla data, öppenhet och vidareutnyttjande.

Iakttagande av EU:s principer för kompatibla data, öppenhet och vidareutnyttjande.

| — | Garantier för datasäkerhet och integritet enligt bästa gällande normer. |
| --- | --- |

—

Garantier för datasäkerhet och integritet enligt bästa gällande normer.

Garantier för datasäkerhet och integritet enligt bästa gällande normer.

(4)  Genomfört särskilt genom

4

| — | artikel 14 i förordning (EG) nr 470/2009 och bilagan till förordning (EG) nr 37/2010, |
| --- | --- |

—

artikel 14 i förordning (EG) nr 470/2009 och bilagan till förordning (EG) nr 37/2010,

| — | förordning (EG) nr 852/2004: artikel 4.1 och bilaga I del A (II 4 (g, h, j), 5 (f, h), 6; III 8 (a, b, d, e), 9 (a, c)), |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 852/2004: artikel 4.1 och bilaga I del A (II 4 (g, h, j), 5 (f, h), 6; III 8 (a, b, d, e), 9 (a, c)),

| — | förordning (EG) nr 853/2004: artikel 3.1 och bilaga III avsnitt IX kapitel 1 (I-1 b, c, d, e; I-2 a (i, ii, iii), b (i, ii), c; I-3; I-4; I-5; II-A 1, 2, 3, 4; II-B 1 (a, d), 2, 4 (a, b)), bilaga III avsnitt X kapitel 1.1, |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 853/2004: artikel 3.1 och bilaga III avsnitt IX kapitel 1 (I-1 b, c, d, e; I-2 a (i, ii, iii), b (i, ii), c; I-3; I-4; I-5; II-A 1, 2, 3, 4; II-B 1 (a, d), 2, 4 (a, b)), bilaga III avsnitt X kapitel 1.1,

| — | förordning (EG) nr 183/2005: artikel 5.1 och bilaga I, del A (I-4 e, g; II-2 a, b, e), artikel 5.5 och bilaga III (under rubriken ”UTFODRING”, punkt 1, ”Lagring”, första och sista meningen, och punkt 2, ”Distribution”, tredje meningen), artikel 5.6 och |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 183/2005: artikel 5.1 och bilaga I, del A (I-4 e, g; II-2 a, b, e), artikel 5.5 och bilaga III (under rubriken ”UTFODRING”, punkt 1, ”Lagring”, första och sista meningen, och punkt 2, ”Distribution”, tredje meningen), artikel 5.6 och

| — | förordning (EG) nr 396/2005: artikel 18. |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 396/2005: artikel 18.

(5)  
  Det måste säkerställas att det inte sker någon förlust av den totala permanenta gräsmarken på regional och/eller nationell nivå.

5

Det måste säkerställas att det inte sker någon förlust av den totala permanenta gräsmarken på regional och/eller nationell nivå.

(6)  
  Medlemsstater med betydande diken för avvattning och bevattning får, om vederbörligen motiverat för området i fråga, justera minimibredden i enlighet med medlemsstatsspecifika lokala förhållanden.

6

Medlemsstater med betydande diken för avvattning och bevattning får, om vederbörligen motiverat för området i fråga, justera minimibredden i enlighet med medlemsstatsspecifika lokala förhållanden.

(7)  
  Utnyttjande av den befintliga flexibiliteten i artikel 46 i förordning (EU) nr 1307/2013.

7

Utnyttjande av den befintliga flexibiliteten i artikel 46 i förordning (EU) nr 1307/2013.

(8)  Genomfört särskilt genom

8

| — | artikel 14 i förordning (EG) nr 470/2009 och bilagan till förordning (EG) nr 37/2010, |
| --- | --- |

—

artikel 14 i förordning (EG) nr 470/2009 och bilagan till förordning (EG) nr 37/2010,

| — | förordning (EG) nr 852/2004: artikel 4.1 och bilaga I del A (II 4 (g, h, j), 5 (f, h), 6; III 8 (a, b, d, e), 9 (a, c)), |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 852/2004: artikel 4.1 och bilaga I del A (II 4 (g, h, j), 5 (f, h), 6; III 8 (a, b, d, e), 9 (a, c)),

| — | förordning (EG) nr 853/2004: artikel 3.1 och bilaga III avsnitt IX kapitel 1 (I-1 b, c, d, e; I-2 a (i, ii, iii), b (i, ii), c; I-3; I-4; I-5; II-A 1, 2, 3, 4; II-B 1 (a, d), 2, 4 (a, b)), bilaga III avsnitt X kapitel 1.1, |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 853/2004: artikel 3.1 och bilaga III avsnitt IX kapitel 1 (I-1 b, c, d, e; I-2 a (i, ii, iii), b (i, ii), c; I-3; I-4; I-5; II-A 1, 2, 3, 4; II-B 1 (a, d), 2, 4 (a, b)), bilaga III avsnitt X kapitel 1.1,

| — | förordning (EG) nr 183/2005: artikel 5.1 och bilaga I, del A (I-4 e, g; II-2 a, b, e), artikel 5.5 och bilaga III (under rubriken ”UTFODRING”, punkt 1, ”Lagring”, första och sista meningen, och punkt 2, ”Distribution”, tredje meningen), artikel 5.6 och |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 183/2005: artikel 5.1 och bilaga I, del A (I-4 e, g; II-2 a, b, e), artikel 5.5 och bilaga III (under rubriken ”UTFODRING”, punkt 1, ”Lagring”, första och sista meningen, och punkt 2, ”Distribution”, tredje meningen), artikel 5.6 och

| — | förordning (EG) nr 396/2005: artikel 18. |
| --- | --- |

—

förordning (EG) nr 396/2005: artikel 18.

(9)  Siffrorna under ”2018 års priser” har tagits med för kännedom; de är vägledande och inte rättsligt bindande.

9

(10)  Siffrorna under ”2018 års priser” har tagits med för kännedom; de är vägledande och inte rättsligt bindande.

10

(*2)  
  Dessa belopp får höjas i väl motiverade fall, med beaktande av särskilda omständigheter som ska motiveras i landsbygdsprogrammen.

*2

Dessa belopp får höjas i väl motiverade fall, med beaktande av särskilda omständigheter som ska motiveras i landsbygdsprogrammen.

(*3)  
  Detta belopp kan sänkas i väl motiverade fall, med beaktande av särskilda omständigheter som ska motiveras i landsbygdsprogrammen.

*3

Detta belopp kan sänkas i väl motiverade fall, med beaktande av särskilda omständigheter som ska motiveras i landsbygdsprogrammen.

---

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/571 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/571

---

P9_TA(2020)0288

Den gemensamma jordbrukspolitiken: finansiering, förvaltning och övervakning ***I

Europaparlamentets ändringar (*1) antagna den 23 oktober 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av förordning (EU) nr 1306/2013 (COM(2018)0393 – C8-0247/2018 – 2018/0217(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 404/19)

Ändring 284

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | I meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk av den 29 november 2017 fastställs att man inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör fortsätta ansträngningarna för att möta kommande utmaningar och utnyttja de möjligheter som ges, genom att främja sysselsättning
  , tillväxt
  och investeringar, åtgärder mot klimatförändringar och anpassningsåtgärder till följd av klimatförändringarna samt åtgärder för att
  sprida
  resultaten av forskning och innovation från laboratorierna ut
  i
  verkligheten. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör dessutom ta hänsyn medborgarnas önskemål om hållbar jordbruksproduktion. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

I meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk av den 29 november 2017 fastställs att man inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör fortsätta ansträngningarna för att möta kommande utmaningar och utnyttja de möjligheter som ges, genom att främja sysselsättning
  , tillväxt
  och investeringar, åtgärder mot klimatförändringar och anpassningsåtgärder till följd av klimatförändringarna samt åtgärder för att
  sprida
  resultaten av forskning och innovation från laboratorierna ut
  i
  verkligheten. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör dessutom ta hänsyn medborgarnas önskemål om hållbar jordbruksproduktion.

| (1) | I meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk av den 29 november 2017 fastställs att man inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör fortsätta ansträngningarna för att möta kommande utmaningar och utnyttja de möjligheter som ges, genom att främja sysselsättning och investeringar
  , förbättra arbetsnormer
  , åtgärder mot klimatförändringar och anpassningsåtgärder till följd av klimatförändringarna samt åtgärder för att
  anpassa och överföra
  resultaten av forskning och innovation från laboratorierna ut
  till
  verkligheten. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör dessutom ta hänsyn medborgarnas önskemål om hållbar jordbruksproduktion
  och landsbygdsutveckling
  . |
| --- | --- |

(1)

I meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk av den 29 november 2017 fastställs att man inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör fortsätta ansträngningarna för att möta kommande utmaningar och utnyttja de möjligheter som ges, genom att främja sysselsättning och investeringar
  , förbättra arbetsnormer
  , åtgärder mot klimatförändringar och anpassningsåtgärder till följd av klimatförändringarna samt åtgärder för att
  anpassa och överföra
  resultaten av forskning och innovation från laboratorierna ut
  till
  verkligheten. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör dessutom ta hänsyn medborgarnas önskemål om hållbar jordbruksproduktion
  och landsbygdsutveckling
  .

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Det är nödvändigt att se till att jordbruket inte drabbas ekonomiskt till följd av politiska beslut såsom Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen eller finansieringen av ny unionspolitik. Man måste beakta Europaparlamentets resolution av den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel (2018/2714(RSP)), i vilken parlamentet beklagade att kommissionens förslag av den 2 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 skulle leda till en minskning med 15 % av anslagen till den gemensamma jordbrukspolitiken, och motsatte sig särskilt alla radikala nedskärningar som skulle kunna inverka negativt på den gemensamma jordbrukspolitikens innebörd och mål. I detta sammanhang ifrågasatte parlamentet även förslaget att minska Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling med mer än 25 %. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Det är nödvändigt att se till att jordbruket inte drabbas ekonomiskt till följd av politiska beslut såsom Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen eller finansieringen av ny unionspolitik. Man måste beakta Europaparlamentets resolution av den 30 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 och egna medel (2018/2714(RSP)), i vilken parlamentet beklagade att kommissionens förslag av den 2 maj 2018 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 skulle leda till en minskning med 15 % av anslagen till den gemensamma jordbrukspolitiken, och motsatte sig särskilt alla radikala nedskärningar som skulle kunna inverka negativt på den gemensamma jordbrukspolitikens innebörd och mål. I detta sammanhang ifrågasatte parlamentet även förslaget att minska Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling med mer än 25 %.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | Den gemensamma jordbrukspolitiken spelar en grundläggande roll i unionen där medel inom den andra pelaren i hög grad bidrar till inte bara livsmedelstryggheten, utan även till investeringar och sysselsättning i landsbygdsområden. De kraftiga nedskärningar som planeras för den gemensamma jordbrukspolitiken är inte acceptabla. Därför bör den gemensamma jordbrukspolitiken fokuseras på dess kärnverksamhet. och de totala anslagen till den gemensamma jordbrukspolitiken 2021–2027 för EU-27 bör behållas på åtminstone samma nivå som i budgeten för 2014–2020 samtidigt som man budgeterar det ursprungliga beloppet för jordbruksreserven. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1b)

Den gemensamma jordbrukspolitiken spelar en grundläggande roll i unionen där medel inom den andra pelaren i hög grad bidrar till inte bara livsmedelstryggheten, utan även till investeringar och sysselsättning i landsbygdsområden. De kraftiga nedskärningar som planeras för den gemensamma jordbrukspolitiken är inte acceptabla. Därför bör den gemensamma jordbrukspolitiken fokuseras på dess kärnverksamhet. och de totala anslagen till den gemensamma jordbrukspolitiken 2021–2027 för EU-27 bör behållas på åtminstone samma nivå som i budgeten för 2014–2020 samtidigt som man budgeterar det ursprungliga beloppet för jordbruksreserven.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 1c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1c) | I enlighet med artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken vara förenligt med målen för utvecklingssamarbetet, bland annat Agenda 2030 för hållbar utveckling och uppnåendet av unionens mål för att begränsa klimatförändringarna i enlighet med Parisavtalet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1c)

I enlighet med artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken vara förenligt med målen för utvecklingssamarbetet, bland annat Agenda 2030 för hållbar utveckling och uppnåendet av unionens mål för att begränsa klimatförändringarna i enlighet med Parisavtalet.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Den gemensamma jordbrukspolitikens genomförandemodell baserad på kravuppfyllelse bör justeras för att säkerställa starkare fokus på resultat och prestation. Därför bör unionen fastställa grundläggande politiska mål, typ av interventioner och grundläggande unionskrav medan ett större ansvar för att målen nås bör läggas på medlemsstaterna. Följaktligen är det nödvändigt att sörja för större subsidiaritet så att det är möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov. Enligt den nya genomförandemodellen bör därför medlemsstaterna ha ansvaret för att anpassa sina jordbruksåtgärder till de grundläggande unionskraven, i syfte att maximera åtgärdernas bidrag till den gemensamma jordbrukspolitikens mål
  , och för att
  fastställa och utforma ramen för
  efterlevnad och
  kontroll av stödmottagarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Den gemensamma jordbrukspolitikens genomförandemodell baserad på kravuppfyllelse bör justeras för att säkerställa starkare fokus på resultat och prestation. Därför bör unionen fastställa grundläggande politiska mål, typ av interventioner och grundläggande unionskrav medan ett större ansvar för att målen nås bör läggas på medlemsstaterna. Följaktligen är det nödvändigt att sörja för större subsidiaritet så att det är möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov. Enligt den nya genomförandemodellen bör därför medlemsstaterna ha ansvaret för att anpassa sina jordbruksåtgärder till de grundläggande unionskraven, i syfte att maximera åtgärdernas bidrag till den gemensamma jordbrukspolitikens mål
  , och för att
  fastställa och utforma ramen för
  efterlevnad och
  kontroll av stödmottagarna.

| (3) | Den gemensamma jordbrukspolitikens genomförandemodell baserad på kravuppfyllelse bör justeras för att säkerställa starkare fokus på resultat och prestation. Därför bör unionen fastställa grundläggande politiska mål, typ av interventioner och grundläggande unionskrav medan ett större ansvar för att målen nås bör läggas på medlemsstaterna. Följaktligen är det nödvändigt att sörja för större subsidiaritet
  och flexibilitet
  så att det är möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov. Enligt den nya genomförandemodellen bör därför medlemsstaterna ha ansvaret för att anpassa sina jordbruksåtgärder till
  sina specifika behov och
  de grundläggande unionskraven, i syfte att maximera åtgärdernas bidrag till den gemensamma jordbrukspolitikens mål
  . Medlemsstaterna bör också
  fastställa och utforma ramen för kontroll av stödmottagarna
  för att kunna säkerställa att insatserna enligt de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken även är förenliga med unionslagstiftningen. Grundläggande unionskrav, inklusive goda jordbruks- och miljöförhållanden samt föreskrivna verksamhetskrav används för att säkerställa rättvisa konkurrensvillkor mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(3)

Den gemensamma jordbrukspolitikens genomförandemodell baserad på kravuppfyllelse bör justeras för att säkerställa starkare fokus på resultat och prestation. Därför bör unionen fastställa grundläggande politiska mål, typ av interventioner och grundläggande unionskrav medan ett större ansvar för att målen nås bör läggas på medlemsstaterna. Följaktligen är det nödvändigt att sörja för större subsidiaritet
  och flexibilitet
  så att det är möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov. Enligt den nya genomförandemodellen bör därför medlemsstaterna ha ansvaret för att anpassa sina jordbruksåtgärder till
  sina specifika behov och
  de grundläggande unionskraven, i syfte att maximera åtgärdernas bidrag till den gemensamma jordbrukspolitikens mål
  . Medlemsstaterna bör också
  fastställa och utforma ramen för kontroll av stödmottagarna
  för att kunna säkerställa att insatserna enligt de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken även är förenliga med unionslagstiftningen. Grundläggande unionskrav, inklusive goda jordbruks- och miljöförhållanden samt föreskrivna verksamhetskrav används för att säkerställa rättvisa konkurrensvillkor mellan medlemsstaterna.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) .../... [den nya budgetförordningen] (12), i synnerhet bestämmelserna om delad förvaltning med medlemsstaterna, om hur ackrediterade organ ska fungera och om budgetprinciper, bör tillämpas på interventioner och åtgärder enligt denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) .../... [den nya budgetförordningen] (12), i synnerhet bestämmelserna om delad förvaltning med medlemsstaterna, om hur ackrediterade organ ska fungera och om budgetprinciper, bör tillämpas på interventioner och åtgärder enligt denna förordning.

| (5) | Bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom)
  2018
  /
  1046
  [den nya budgetförordningen] (12), i synnerhet bestämmelserna om delad förvaltning med medlemsstaterna, om hur ackrediterade organ ska fungera och om budgetprinciper, bör tillämpas på interventioner och åtgärder enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(5)

Bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom)
  2018
  /
  1046
  [den nya budgetförordningen] (12), i synnerhet bestämmelserna om delad förvaltning med medlemsstaterna, om hur ackrediterade organ ska fungera och om budgetprinciper, bör tillämpas på interventioner och åtgärder enligt denna förordning.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | En del av bestämmelserna i förordning (EU) .../... [förordningen om gemensamma bestämmelser

   (1a)

  ] bör gälla för denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

En del av bestämmelserna i förordning (EU) .../... [förordningen om gemensamma bestämmelser

   (1a)

  ] bör gälla för denna förordning.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | Medlemsstaterna bör låta bli att lägga till bestämmelser som gör det svårare för stödmottagaren att använda EGFJ och Ejflu. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5b)

Medlemsstaterna bör låta bli att lägga till bestämmelser som gör det svårare för stödmottagaren att använda EGFJ och Ejflu.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Det bör antas bestämmelser om medlemsstaternas ackreditering av utbetalande organ, om fastställandet av förfaranden för inhämtande av förvaltningsförklaringar och
  årliga
  prestationsrapporter samt godkännande av förvaltnings- och övervakningssystem och rapporteringssystem och oberoende organs godkännande av årsräkenskaperna. För att säkerställa öppenhet och insyn i det system av kontroller som ska utföras på nationell nivå, särskilt när det gäller förfaranden för godkännande, validering och utbetalning, och för att minska den administrativa bördan och antalet revisioner för kommissionen och för medlemsstater där varje utbetalande organ måste ackrediteras, bör dessutom antalet myndigheter och organ som tilldelas sådana befogenheter begränsas med beaktande av varje medlemsstats konstitutionella bestämmelser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Det bör antas bestämmelser om medlemsstaternas ackreditering av utbetalande organ, om fastställandet av förfaranden för inhämtande av förvaltningsförklaringar och
  årliga
  prestationsrapporter samt godkännande av förvaltnings- och övervakningssystem och rapporteringssystem och oberoende organs godkännande av årsräkenskaperna. För att säkerställa öppenhet och insyn i det system av kontroller som ska utföras på nationell nivå, särskilt när det gäller förfaranden för godkännande, validering och utbetalning, och för att minska den administrativa bördan och antalet revisioner för kommissionen och för medlemsstater där varje utbetalande organ måste ackrediteras, bör dessutom antalet myndigheter och organ som tilldelas sådana befogenheter begränsas med beaktande av varje medlemsstats konstitutionella bestämmelser.

| (9) | Det bör antas bestämmelser om medlemsstaternas ackreditering av utbetalande organ
  och samordningsorgan
  , om fastställandet av förfaranden för inhämtande av förvaltningsförklaringar
  , en årlig avslutsrapport
  och prestationsrapporter samt godkännande av förvaltnings- och övervakningssystem och rapporteringssystem och oberoende organs godkännande av årsräkenskaperna. För att säkerställa öppenhet och insyn i det system av kontroller som ska utföras på nationell nivå, särskilt när det gäller förfaranden för godkännande, validering och utbetalning, och för att minska den administrativa bördan och antalet revisioner för kommissionen och för medlemsstater där varje utbetalande organ måste ackrediteras, bör dessutom antalet myndigheter och organ som tilldelas sådana befogenheter begränsas med beaktande av varje medlemsstats konstitutionella bestämmelser.
  Utbetalande organ bör utveckla sin roll som rådgivare till jordbrukare och göra insatser för att förenkla förfarandena för mottagare och säkerställa att standarder följs på unionsnivå. |
| --- | --- |

(9)

Det bör antas bestämmelser om medlemsstaternas ackreditering av utbetalande organ
  och samordningsorgan
  , om fastställandet av förfaranden för inhämtande av förvaltningsförklaringar
  , en årlig avslutsrapport
  och prestationsrapporter samt godkännande av förvaltnings- och övervakningssystem och rapporteringssystem och oberoende organs godkännande av årsräkenskaperna. För att säkerställa öppenhet och insyn i det system av kontroller som ska utföras på nationell nivå, särskilt när det gäller förfaranden för godkännande, validering och utbetalning, och för att minska den administrativa bördan och antalet revisioner för kommissionen och för medlemsstater där varje utbetalande organ måste ackrediteras, bör dessutom antalet myndigheter och organ som tilldelas sådana befogenheter begränsas med beaktande av varje medlemsstats konstitutionella bestämmelser.
  Utbetalande organ bör utveckla sin roll som rådgivare till jordbrukare och göra insatser för att förenkla förfarandena för mottagare och säkerställa att standarder följs på unionsnivå.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Om en medlemsstat ackrediterar mer än ett utbetalande organ, är det viktigt att den utser ett enda offentligt samordningsorgan för att säkerställa konsekvens i förvaltningen av fonderna, för att upprätta en förbindelse mellan kommissionen och de olika ackrediterade utbetalande organen och för att se till att den information som kommissionen begär om de olika utbetalande organens verksamhet överlämnas utan dröjsmål. Samordningsorganet bör också vidta och samordna åtgärder i syfte att avhjälpa eventuella allmänna brister som iakttas på nationell nivå och bör hålla kommissionen informerad om all uppföljning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Om en medlemsstat ackrediterar mer än ett utbetalande organ, är det viktigt att den utser ett enda offentligt samordningsorgan för att säkerställa konsekvens i förvaltningen av fonderna, för att upprätta en förbindelse mellan kommissionen och de olika ackrediterade utbetalande organen och för att se till att den information som kommissionen begär om de olika utbetalande organens verksamhet överlämnas utan dröjsmål. Samordningsorganet bör också vidta och samordna åtgärder i syfte att avhjälpa eventuella allmänna brister som iakttas på nationell nivå och bör hålla kommissionen informerad om all uppföljning.

| (10) | Om en medlemsstat ackrediterar mer än ett utbetalande organ, är det viktigt att den utser ett enda offentligt samordningsorgan för att säkerställa konsekvens i förvaltningen av fonderna, för att upprätta en förbindelse mellan kommissionen och de olika ackrediterade utbetalande organen och för att se till att den information som kommissionen begär om de olika utbetalande organens verksamhet överlämnas utan dröjsmål. Samordningsorganet bör också vidta och samordna åtgärder i syfte att avhjälpa eventuella allmänna brister som iakttas på nationell
  eller regional
  nivå och bör hålla kommissionen informerad om all uppföljning. |
| --- | --- |

(10)

Om en medlemsstat ackrediterar mer än ett utbetalande organ, är det viktigt att den utser ett enda offentligt samordningsorgan för att säkerställa konsekvens i förvaltningen av fonderna, för att upprätta en förbindelse mellan kommissionen och de olika ackrediterade utbetalande organen och för att se till att den information som kommissionen begär om de olika utbetalande organens verksamhet överlämnas utan dröjsmål. Samordningsorganet bör också vidta och samordna åtgärder i syfte att avhjälpa eventuella allmänna brister som iakttas på nationell
  eller regional
  nivå och bör hålla kommissionen informerad om all uppföljning.

Ändring 265

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Inom den nya genomförandemodellen är involverandet av utbetalande organ som har ackrediterats av medlemsstaterna en viktig förutsättning för att uppnå rimlig säkerhet om att de mål som fastställs i berörda strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att kunna uppnås genom de interventioner som finansieras via unionens budget. Det bör därför uttryckligen fastställas i denna förordning att det endast är utgifter som utbetalats av ackrediterade utbetalande organ som kan ersättas via unionens budget. Utgifter som finansieras av unionen för interventioner som avses i förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör dessutom
  ha motsvarande output och bör
  vara förenliga med de
  grundläggande
  unionskraven och med styrningssystemen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Inom den nya genomförandemodellen är involverandet av utbetalande organ som har ackrediterats av medlemsstaterna en viktig förutsättning för att uppnå rimlig säkerhet om att de mål som fastställs i berörda strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att kunna uppnås genom de interventioner som finansieras via unionens budget. Det bör därför uttryckligen fastställas i denna förordning att det endast är utgifter som utbetalats av ackrediterade utbetalande organ som kan ersättas via unionens budget. Utgifter som finansieras av unionen för interventioner som avses i förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör dessutom
  ha motsvarande output och bör
  vara förenliga med de
  grundläggande
  unionskraven och med styrningssystemen.

| (11) | Inom den nya genomförandemodellen är involverandet av utbetalande organ som har ackrediterats av medlemsstaterna en viktig förutsättning för att uppnå rimlig säkerhet om att de mål som fastställs i berörda strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att kunna uppnås genom de interventioner som finansieras via unionens budget. Det bör därför uttryckligen fastställas i denna förordning att det endast är utgifter som utbetalats av ackrediterade utbetalande organ som kan ersättas via unionens budget. Utgifter som finansieras av unionen för interventioner som avses i förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör dessutom vara förenliga med de
  tillämpliga
  unionskraven och med styrningssystemen,
  inbegripet medlemsstaternas skyldigheter när det gäller ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen och resultatrapportering
  . |
| --- | --- |

(11)

Inom den nya genomförandemodellen är involverandet av utbetalande organ som har ackrediterats av medlemsstaterna en viktig förutsättning för att uppnå rimlig säkerhet om att de mål som fastställs i berörda strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att kunna uppnås genom de interventioner som finansieras via unionens budget. Det bör därför uttryckligen fastställas i denna förordning att det endast är utgifter som utbetalats av ackrediterade utbetalande organ som kan ersättas via unionens budget. Utgifter som finansieras av unionen för interventioner som avses i förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör dessutom vara förenliga med de
  tillämpliga
  unionskraven och med styrningssystemen,
  inbegripet medlemsstaternas skyldigheter när det gäller ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen och resultatrapportering
  .

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | För att säkerställa att de belopp som ska finansiera den gemensamma jordbrukspolitiken överensstämmer med de årliga taken bör man bibehålla den mekanism för finansiell disciplin som justerar nivån på direktstödet.
  Tröskeln på 2 000 EUR bör dock avskaffas. En reserv för jordbruk bör bibehållas för att stödja jordbrukssektorn i de fall då marknadsutveckling eller större kriser påverkar jordbruksproduktionen eller -distributionen. Enligt artikel 12.2 d i förordning (EU, Euratom) [den nya budgetförordningen] får anslag som inte blivit föremål för några åtaganden endast överföras till nästa budgetår. För att avsevärt förenkla genomförandet för stödmottagare och nationella förvaltningar bör en mekanism för löpande överföring användas, där man använder outnyttjade belopp från den reserv för kriser inom jordbrukssektorn som inrättas 2020. För detta krävs ett undantag från artikel 12.2 d, så att anslag som inte blivit föremål för några åtaganden kan föras över utan tidsbegränsning för att finansiera reserven för jordbruk nästföljande budgetår. För budgetåret 2020 krävs dessutom ett andra undantag, eftersom det totala outnyttjade belopp från reserven som finns tillgängligt vid utgången av 2020 bör överföras till år 2021 och motsvarande budgetrubrik för den nya jordbruksreserven och inte återföras till de budgetrubriker som täcker direktstödsinterventioner inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

För att säkerställa att de belopp som ska finansiera den gemensamma jordbrukspolitiken överensstämmer med de årliga taken bör man bibehålla den mekanism för finansiell disciplin som justerar nivån på direktstödet.
  Tröskeln på 2 000 EUR bör dock avskaffas. En reserv för jordbruk bör bibehållas för att stödja jordbrukssektorn i de fall då marknadsutveckling eller större kriser påverkar jordbruksproduktionen eller -distributionen. Enligt artikel 12.2 d i förordning (EU, Euratom) [den nya budgetförordningen] får anslag som inte blivit föremål för några åtaganden endast överföras till nästa budgetår. För att avsevärt förenkla genomförandet för stödmottagare och nationella förvaltningar bör en mekanism för löpande överföring användas, där man använder outnyttjade belopp från den reserv för kriser inom jordbrukssektorn som inrättas 2020. För detta krävs ett undantag från artikel 12.2 d, så att anslag som inte blivit föremål för några åtaganden kan föras över utan tidsbegränsning för att finansiera reserven för jordbruk nästföljande budgetår. För budgetåret 2020 krävs dessutom ett andra undantag, eftersom det totala outnyttjade belopp från reserven som finns tillgängligt vid utgången av 2020 bör överföras till år 2021 och motsvarande budgetrubrik för den nya jordbruksreserven och inte återföras till de budgetrubriker som täcker direktstödsinterventioner inom ramen för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

| (14) | För att säkerställa att de belopp som ska finansiera den gemensamma jordbrukspolitiken överensstämmer med de årliga taken bör man bibehålla den mekanism för finansiell disciplin som justerar nivån på direktstödet. |
| --- | --- |

(14)

För att säkerställa att de belopp som ska finansiera den gemensamma jordbrukspolitiken överensstämmer med de årliga taken bör man bibehålla den mekanism för finansiell disciplin som justerar nivån på direktstödet.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | Den nuvarande krisreserven bör ses över och stärkas till förmån för inrättandet av en krisreserv för jordbruket i EU, vilket skulle vara ett mer effektivt och flexibelt verktyg för att ytterligare stödja jordbrukssektorn vid förändringar på marknaden och förbättra unionens möjligheter att agera vid större kriser som påverkar jordbruksproduktionen eller jordbruksdistributionen. I detta syfte, och för att skapa möjlighet att utveckla en stabil ram som gör det möjligt för jordbrukarna att hantera kriser på ett lämpligt sätt, bör medlen från krisreserven för jordbruket i EU användas för att finansiera stabiliseringsåtgärder på marknaden och de undantagsåtgärder som avses i förordning (EU) nr 1308/2013 samt för åtgärder som gör det möjligt att byta ut de inkomststabiliserande verktyg som medlemsstaterna har infört inom ramen för artikel 70 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], samt göras tillgängliga för jordbrukare i händelsen av en kraftig minskning av jordbruksinkomster över en tröskel per sektor som fastställs i förväg av kommissionen, och som för detta ändamål ska ges befogenhet att anta delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

Den nuvarande krisreserven bör ses över och stärkas till förmån för inrättandet av en krisreserv för jordbruket i EU, vilket skulle vara ett mer effektivt och flexibelt verktyg för att ytterligare stödja jordbrukssektorn vid förändringar på marknaden och förbättra unionens möjligheter att agera vid större kriser som påverkar jordbruksproduktionen eller jordbruksdistributionen. I detta syfte, och för att skapa möjlighet att utveckla en stabil ram som gör det möjligt för jordbrukarna att hantera kriser på ett lämpligt sätt, bör medlen från krisreserven för jordbruket i EU användas för att finansiera stabiliseringsåtgärder på marknaden och de undantagsåtgärder som avses i förordning (EU) nr 1308/2013 samt för åtgärder som gör det möjligt att byta ut de inkomststabiliserande verktyg som medlemsstaterna har infört inom ramen för artikel 70 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], samt göras tillgängliga för jordbrukare i händelsen av en kraftig minskning av jordbruksinkomster över en tröskel per sektor som fastställs i förväg av kommissionen, och som för detta ändamål ska ges befogenhet att anta delegerade akter.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 14b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14b) | Krisreserven för jordbruket i EU bör upprättas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och dess ursprungliga belopp bör avsättas 2021 som ett tillägg till budgeterna för EGFJ och Ejflu. Enligt artikel 12.2 d i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 får anslag som inte blivit föremål för några åtaganden endast överföras till nästa budgetår. För detta krävs ett undantag från det ledet, så att anslag som inte blivit föremål för några åtaganden kan föras över utan tidsbegränsning för att finansiera reserven för jordbruk nästföljande budgetår, vilket gör det möjligt att ackumulera anslag för jordbruksreserven från ett år till nästa, under hela programperioden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14b)

Krisreserven för jordbruket i EU bör upprättas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken och dess ursprungliga belopp bör avsättas 2021 som ett tillägg till budgeterna för EGFJ och Ejflu. Enligt artikel 12.2 d i förordning (EU, Euratom) 2018/1046 får anslag som inte blivit föremål för några åtaganden endast överföras till nästa budgetår. För detta krävs ett undantag från det ledet, så att anslag som inte blivit föremål för några åtaganden kan föras över utan tidsbegränsning för att finansiera reserven för jordbruk nästföljande budgetår, vilket gör det möjligt att ackumulera anslag för jordbruksreserven från ett år till nästa, under hela programperioden.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | För att inte de administrativa förfarandena ska bli alltför betungande för nationella förvaltningar och jordbrukare bör det föreskrivas att utbetalning av de belopp som överförs från föregående budgetår när det gäller tillämpad finansiell disciplin, inte bör ske när finansiell disciplin tillämpas för andra året i rad (år N+1) eller när det totala beloppet av anslag som inte blivit föremål för några åtaganden uppgår till mindre än 0,2  % av EGFJ:s årliga tak. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

För att inte de administrativa förfarandena ska bli alltför betungande för nationella förvaltningar och jordbrukare bör det föreskrivas att utbetalning av de belopp som överförs från föregående budgetår när det gäller tillämpad finansiell disciplin, inte bör ske när finansiell disciplin tillämpas för andra året i rad (år N+1) eller när det totala beloppet av anslag som inte blivit föremål för några åtaganden uppgår till mindre än 0,2  % av EGFJ:s årliga tak.

| (15) | För att inte de administrativa förfarandena ska bli alltför betungande för nationella förvaltningar och jordbrukare
  , och för att i största möjliga utsträckning förenkla förfarandena och begränsa betalningsblanketternas komplexitet,
  bör det föreskrivas att utbetalning av de belopp som överförs från föregående budgetår när det gäller tillämpad finansiell disciplin, inte bör ske när finansiell disciplin tillämpas för andra året i rad (år N+1) eller när det totala beloppet av anslag som inte blivit föremål för några åtaganden uppgår till mindre än 0,2  % av EGFJ:s årliga tak. |
| --- | --- |

(15)

För att inte de administrativa förfarandena ska bli alltför betungande för nationella förvaltningar och jordbrukare
  , och för att i största möjliga utsträckning förenkla förfarandena och begränsa betalningsblanketternas komplexitet,
  bör det föreskrivas att utbetalning av de belopp som överförs från föregående budgetår när det gäller tillämpad finansiell disciplin, inte bör ske när finansiell disciplin tillämpas för andra året i rad (år N+1) eller när det totala beloppet av anslag som inte blivit föremål för några åtaganden uppgår till mindre än 0,2  % av EGFJ:s årliga tak.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | Det är viktigt att direktstödet utjämnas mellan medlemsstaterna för att lika konkurrensvillkor ska kunna säkerställas på EU:s inre marknad. Det måste utan dröjsmål ske en rättvis fördelning av direktstödet mellan medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

Det är viktigt att direktstödet utjämnas mellan medlemsstaterna för att lika konkurrensvillkor ska kunna säkerställas på EU:s inre marknad. Det måste utan dröjsmål ske en rättvis fördelning av direktstödet mellan medlemsstaterna.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | För att bl.a. ge kommissionen medel för att förvalta jordbruksmarknaderna, underlätta övervakningen av jordbruksrelaterade utgifter och övervaka
  jordbruksresurserna
  på medellång och lång sikt bör användning av det agrometerologiska systemet och inhämtning och förbättring av satellitbilder föreskrivas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

För att bl.a. ge kommissionen medel för att förvalta jordbruksmarknaderna, underlätta övervakningen av jordbruksrelaterade utgifter och övervaka
  jordbruksresurserna
  på medellång och lång sikt bör användning av det agrometerologiska systemet och inhämtning och förbättring av satellitbilder föreskrivas.

| (21) | För att bl.a. ge kommissionen medel för att förvalta jordbruksmarknaderna, underlätta övervakningen av jordbruksrelaterade utgifter
  , bedöma och snabbt ge stöd vid naturkatastrofer
  och övervaka
  de jordbruksresurser som behövs för produktion
  på medellång och lång sikt bör användning av det agrometerologiska systemet och inhämtning och förbättring av satellitbilder föreskrivas. |
| --- | --- |

(21)

För att bl.a. ge kommissionen medel för att förvalta jordbruksmarknaderna, underlätta övervakningen av jordbruksrelaterade utgifter
  , bedöma och snabbt ge stöd vid naturkatastrofer
  och övervaka
  de jordbruksresurser som behövs för produktion
  på medellång och lång sikt bör användning av det agrometerologiska systemet och inhämtning och förbättring av satellitbilder föreskrivas.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 21a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (21a) | Kommissionens övervakning av jordbruksmarknaderna bör utvidgas till övervakning av handelsflöden till och från utvecklingsländer inom sektorer som har identifierats som känsliga av partnerländerna, i syfte att säkerställa enhetlighet mellan å ena sidan den gemensamma jordbrukspolitikens handel med jordbruksprodukter och å andra sidan EU:s åtagande för en enhetlig politik för utveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21a)

Kommissionens övervakning av jordbruksmarknaderna bör utvidgas till övervakning av handelsflöden till och från utvecklingsländer inom sektorer som har identifierats som känsliga av partnerländerna, i syfte att säkerställa enhetlighet mellan å ena sidan den gemensamma jordbrukspolitikens handel med jordbruksprodukter och å andra sidan EU:s åtagande för en enhetlig politik för utveckling.

Ändring 266

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | I enlighet med
  den nya
  genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör stödberättigandet för de betalningar som görs av medlemsstaterna inom ramen för unionsfinansiering
  inte längre
  avgöras av lagligheten och korrektheten i utbetalningarna till enskilda stödmottagare. När det gäller de typer av interventioner som avses i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] bör betalningar vara stödberättigande om
  det finns ett motsvarande output och
  de är förenliga med de tillämpliga
  grundläggande
  unionskraven. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

I enlighet med
  den nya
  genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör stödberättigandet för de betalningar som görs av medlemsstaterna inom ramen för unionsfinansiering
  inte längre
  avgöras av lagligheten och korrektheten i utbetalningarna till enskilda stödmottagare. När det gäller de typer av interventioner som avses i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] bör betalningar vara stödberättigande om
  det finns ett motsvarande output och
  de är förenliga med de tillämpliga
  grundläggande
  unionskraven.

| (25) | I enlighet med genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör stödberättigandet för de betalningar som görs av medlemsstaterna inom ramen för unionsfinansiering avgöras av lagligheten och korrektheten i utbetalningarna till enskilda stödmottagare. När det gäller de typer av interventioner som avses i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] bör
  dock
  betalningar vara stödberättigande
  endast
  om de är förenliga med de tillämpliga unionskraven
  och om reglerna för de tillämpliga styrningssystemen, däribland medlemsstaternas resultatrapporteringsskyldigheter, efterlevs
  .
  Den gemensamma jordbrukspolitikens nya inriktning på en resultatorienterad genomförandemodell får inte frånta medlemsstaterna skyldigheten att kontrollera att utbetalningarna är lagliga och korrekta, i syfte att skydda unionens finansiella intressen. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med genomförandemodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken bör stödberättigandet för de betalningar som görs av medlemsstaterna inom ramen för unionsfinansiering avgöras av lagligheten och korrektheten i utbetalningarna till enskilda stödmottagare. När det gäller de typer av interventioner som avses i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] bör
  dock
  betalningar vara stödberättigande
  endast
  om de är förenliga med de tillämpliga unionskraven
  och om reglerna för de tillämpliga styrningssystemen, däribland medlemsstaternas resultatrapporteringsskyldigheter, efterlevs
  .
  Den gemensamma jordbrukspolitikens nya inriktning på en resultatorienterad genomförandemodell får inte frånta medlemsstaterna skyldigheten att kontrollera att utbetalningarna är lagliga och korrekta, i syfte att skydda unionens finansiella intressen.

Ändring 267

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | Medlemsstaterna bör sända årsräkenskaperna
  och en årlig resultatrapport
  om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  till kommissionen senast den 15 februari N+1
  . I de fall då dessa dokument inte sänds, och kommissionen därmed inte kan avsluta räkenskaperna för det berörda utbetalande organet, bör kommissionen ges befogenhet att hålla inne de månatliga betalningarna och avbryta den kvartalsvisa ersättningen tills de utestående dokumenten inkommer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

Medlemsstaterna bör sända årsräkenskaperna
  och en årlig resultatrapport
  om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  till kommissionen senast den 15 februari N+1
  . I de fall då dessa dokument inte sänds, och kommissionen därmed inte kan avsluta räkenskaperna för det berörda utbetalande organet, bör kommissionen ges befogenhet att hålla inne de månatliga betalningarna och avbryta den kvartalsvisa ersättningen tills de utestående dokumenten inkommer.

| (28) | Medlemsstaterna bör sända årsräkenskaperna
  , revisionssammanfattningen och förvaltningsförklaringen till kommissionen senast den 15 februari varje år. När det gäller resultatrapporten
  om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  bör medlemsstaterna skicka in sin första resultatrapport det andra kalenderåret efter tillämpningsdagen för denna förordning och därefter varje år. För den årliga resultatövervakningen och den fleråriga resultatöversynen bör resultatrapporten visa vilka insatser som genomförts och vilka framsteg som gjorts för att nå målen i den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och innehålla information om genomförd output och genomförda utgifter varje år, information om genomförda resultat och avstånd till respektive mål vartannat år och, där så är möjligt, en konsekvensredovisning utifrån de data som avses i artikel 129 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].
  I de fall då dessa dokument inte sänds, och kommissionen därmed inte kan avsluta räkenskaperna för det berörda utbetalande organet eller kontrollera att utgifterna är stödberättigande, bör kommissionen ges befogenhet att hålla inne de månatliga betalningarna och avbryta den kvartalsvisa ersättningen tills de utestående dokumenten inkommer. |
| --- | --- |

(28)

Medlemsstaterna bör sända årsräkenskaperna
  , revisionssammanfattningen och förvaltningsförklaringen till kommissionen senast den 15 februari varje år. När det gäller resultatrapporten
  om genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  bör medlemsstaterna skicka in sin första resultatrapport det andra kalenderåret efter tillämpningsdagen för denna förordning och därefter varje år. För den årliga resultatövervakningen och den fleråriga resultatöversynen bör resultatrapporten visa vilka insatser som genomförts och vilka framsteg som gjorts för att nå målen i den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och innehålla information om genomförd output och genomförda utgifter varje år, information om genomförda resultat och avstånd till respektive mål vartannat år och, där så är möjligt, en konsekvensredovisning utifrån de data som avses i artikel 129 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].
  I de fall då dessa dokument inte sänds, och kommissionen därmed inte kan avsluta räkenskaperna för det berörda utbetalande organet eller kontrollera att utgifterna är stödberättigande, bör kommissionen ges befogenhet att hålla inne de månatliga betalningarna och avbryta den kvartalsvisa ersättningen tills de utestående dokumenten inkommer.

Ändring 268

Förslag till förordning

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | En
  ny form av betalningsinnehållande
  bör införas för situationer när output ligger på en onormalt låg nivå. När rapporterad output ligger på en onormalt låg nivå i förhållande till de deklarerade utgifterna, och när medlemsstaterna inte kan ange goda och förståeliga skäl till situationen, bör kommissionen ges befogenhet att
  , utöver att minska utgifterna för budgetår N–1 hålla inne framtida utgifter
  relaterade till den intervention där output låg på en onormalt låg nivå.
  Sådana innehållanden bör bekräftas i det årliga beslutet om prestationsavslutet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

En
  ny form av betalningsinnehållande
  bör införas för situationer när output ligger på en onormalt låg nivå. När rapporterad output ligger på en onormalt låg nivå i förhållande till de deklarerade utgifterna, och när medlemsstaterna inte kan ange goda och förståeliga skäl till situationen, bör kommissionen ges befogenhet att
  , utöver att minska utgifterna för budgetår N–1 hålla inne framtida utgifter
  relaterade till den intervention där output låg på en onormalt låg nivå.
  Sådana innehållanden bör bekräftas i det årliga beslutet om prestationsavslutet.

| (29) | En
  årlig resultatövervakning
  bör införas för situationer när output ligger på en onormalt låg nivå. När rapporterad output ligger på en onormalt låg nivå i förhållande till de deklarerade utgifterna, och när medlemsstaterna inte kan ange goda och förståeliga skäl till situationen, bör kommissionen ges befogenhet att
  begära att den berörda medlemsstaten gör en bedömning av de aspekter som påverkar genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och fastställa och genomföra de ytterligare avhjälpande åtgärderna
  relaterade till den intervention där output låg på en onormalt låg nivå
  för påföljande budgetår
  . |
| --- | --- |

(29)

En
  årlig resultatövervakning
  bör införas för situationer när output ligger på en onormalt låg nivå. När rapporterad output ligger på en onormalt låg nivå i förhållande till de deklarerade utgifterna, och när medlemsstaterna inte kan ange goda och förståeliga skäl till situationen, bör kommissionen ges befogenhet att
  begära att den berörda medlemsstaten gör en bedömning av de aspekter som påverkar genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och fastställa och genomföra de ytterligare avhjälpande åtgärderna
  relaterade till den intervention där output låg på en onormalt låg nivå
  för påföljande budgetår
  .

Ändring 269

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | När det gäller den fleråriga prestationsövervakningen bör
  kommissionen
  också ha befogenhet att hålla inne betalningar
  . Därför bör kommissionen, vid försenade eller otillräckliga framsteg för att nå målen som anges i den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, ha befogenhet att
  anta en genomförandeakt för att
  uppmana den berörda medlemsstaten att
  genomföra de avhjälpande åtgärder som krävs enligt
  en handlingsplan
  med tydliga framstegsindikatorer
  som ska fastställas i samråd med kommissionen. Om medlemsstaten inte lämnar in eller genomför handlingsplanen, eller om handlingsplanen är uppenbart otillräcklig för att råda bot på situationen, bör kommissionen få anta en genomförandeakt för att hålla inne månadsbetalningarna eller de mellanliggande betalningarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

När det gäller den fleråriga prestationsövervakningen bör
  kommissionen
  också ha befogenhet att hålla inne betalningar
  . Därför bör kommissionen, vid försenade eller otillräckliga framsteg för att nå målen som anges i den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, ha befogenhet att
  anta en genomförandeakt för att
  uppmana den berörda medlemsstaten att
  genomföra de avhjälpande åtgärder som krävs enligt
  en handlingsplan
  med tydliga framstegsindikatorer
  som ska fastställas i samråd med kommissionen. Om medlemsstaten inte lämnar in eller genomför handlingsplanen, eller om handlingsplanen är uppenbart otillräcklig för att råda bot på situationen, bör kommissionen få anta en genomförandeakt för att hålla inne månadsbetalningarna eller de mellanliggande betalningarna.

| (30) | Med tanke på den nödvändiga övergången till en resultatorienterad genomförandemodell bör resultatrapporteringen om genomförda resultat och avståndet till respektive mål lämnas in första gången den 15 april det andra året efter denna förordnings ikraftträdande och den fleråriga resultatöversynen bör genomföras vartannat år därefter av
  kommissionen. Därför bör kommissionen, vid försenade eller otillräckliga framsteg för att nå målen som anges i den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken,
  och om medlemsstaten inte kan ange motiverade skäl,
  ha befogenhet att uppmana den berörda medlemsstaten att
  lägga fram
  en handlingsplan som ska fastställas i samråd med kommissionen.
  Handlingsplanen bör beskriva de avhjälpande åtgärder som krävs och den förväntade tidsramen för dess genomförande.
  Om medlemsstaten inte lämnar in eller genomför handlingsplanen, eller om
  det blir tydligt att
  handlingsplanen är uppenbart otillräcklig för att råda bot på situationen, bör kommissionen få anta en genomförandeakt för att hålla inne månadsbetalningarna eller de mellanliggande betalningarna. |
| --- | --- |

(30)

Med tanke på den nödvändiga övergången till en resultatorienterad genomförandemodell bör resultatrapporteringen om genomförda resultat och avståndet till respektive mål lämnas in första gången den 15 april det andra året efter denna förordnings ikraftträdande och den fleråriga resultatöversynen bör genomföras vartannat år därefter av
  kommissionen. Därför bör kommissionen, vid försenade eller otillräckliga framsteg för att nå målen som anges i den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken,
  och om medlemsstaten inte kan ange motiverade skäl,
  ha befogenhet att uppmana den berörda medlemsstaten att
  lägga fram
  en handlingsplan som ska fastställas i samråd med kommissionen.
  Handlingsplanen bör beskriva de avhjälpande åtgärder som krävs och den förväntade tidsramen för dess genomförande.
  Om medlemsstaten inte lämnar in eller genomför handlingsplanen, eller om
  det blir tydligt att
  handlingsplanen är uppenbart otillräcklig för att råda bot på situationen, bör kommissionen få anta en genomförandeakt för att hålla inne månadsbetalningarna eller de mellanliggande betalningarna.

Ändring 270

Förslag till förordning

Skäl 30a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (30a) | Om situationen inte har åtgärdats före utgången av den sjätte månaden efter kommissionens beslut att hålla inne betalningarna inom ramen för den fleråriga resultatöversynen, bör kommissionen ges befogenhet att slutgiltigt minska det belopp som innehållits för den berörda medlemsstaten. De slutgiltigt minskade beloppen ska omfördelas för att belöna medlemsstater med tillfredsställande resultat i förhållande till de särskilda målen i artikel 6.1 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30a)

Om situationen inte har åtgärdats före utgången av den sjätte månaden efter kommissionens beslut att hålla inne betalningarna inom ramen för den fleråriga resultatöversynen, bör kommissionen ges befogenhet att slutgiltigt minska det belopp som innehållits för den berörda medlemsstaten. De slutgiltigt minskade beloppen ska omfördelas för att belöna medlemsstater med tillfredsställande resultat i förhållande till de särskilda målen i artikel 6.1 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 39

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (39) | För att kunna upprätta den finansiella förbindelsen mellan de ackrediterade utbetalande organen och unionens budget, bör kommissionen årligen avsluta dessa organs räkenskaper inom ramen för det årliga
  finansiella
  avslutet. Beslutet om avslutande av räkenskaperna bör begränsas till kontroll av att räkenskaperna är fullständiga, korrekta och sanningsenliga, men inte omfatta frågan om utgifterna överensstämmer med unionsrätten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39)

För att kunna upprätta den finansiella förbindelsen mellan de ackrediterade utbetalande organen och unionens budget, bör kommissionen årligen avsluta dessa organs räkenskaper inom ramen för det årliga
  finansiella
  avslutet. Beslutet om avslutande av räkenskaperna bör begränsas till kontroll av att räkenskaperna är fullständiga, korrekta och sanningsenliga, men inte omfatta frågan om utgifterna överensstämmer med unionsrätten.

| (39) | För att kunna upprätta den finansiella förbindelsen mellan de ackrediterade utbetalande organen och unionens budget, bör kommissionen årligen avsluta dessa organs räkenskaper inom ramen för det årliga avslutet. Beslutet om avslutande av räkenskaperna bör begränsas till kontroll av att räkenskaperna är fullständiga, korrekta och sanningsenliga, men inte omfatta frågan om utgifterna överensstämmer med unionsrätten. |
| --- | --- |

(39)

För att kunna upprätta den finansiella förbindelsen mellan de ackrediterade utbetalande organen och unionens budget, bör kommissionen årligen avsluta dessa organs räkenskaper inom ramen för det årliga avslutet. Beslutet om avslutande av räkenskaperna bör begränsas till kontroll av att räkenskaperna är fullständiga, korrekta och sanningsenliga, men inte omfatta frågan om utgifterna överensstämmer med unionsrätten.

Ändring 271

Förslag till förordning

Skäl 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | I linje med den nya genomförandemodellen bör ett årligt prestationsavslut inrättas för att kontrollera att utgifterna är stödberättigande i förhållande till rapporterad output. För att hantera situationer där de deklarerade utgifterna inte har motsvarande rapporterad output och medlemsstaterna inte kan motivera denna avvikelse bör utbetalningarna minskas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40)

I linje med den nya genomförandemodellen bör ett årligt prestationsavslut inrättas för att kontrollera att utgifterna är stödberättigande i förhållande till rapporterad output. För att hantera situationer där de deklarerade utgifterna inte har motsvarande rapporterad output och medlemsstaterna inte kan motivera denna avvikelse bör utbetalningarna minskas.

utgår

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 42

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (42) | För att skydda unionsbudgetens finansiella intressen bör medlemsstaterna införa system för att försäkra sig om att interventioner som finansieras av fonderna verkligen genomförs och
  att det
  görs korrekt, samtidigt som den nuvarande robusta ramen för sund ekonomisk förvaltning bibehålls. I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (15), rådets förordning (Euratom,
  EG
  ) nr 2988/95 (16), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (17)

  och
  rådets förordning (EU) 2017/1939 (18) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra utredningar, inbegripet kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan brottslig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (19). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta fullständigt för att skydda unionens ekonomiska intressen, ge kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten alla rättigheter och all tillgång som behövs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör ha system som de kan använda för rapportering till kommissionen, i syfte att göra hjälpa Olaf att utöva sina befogenheter och säkra en effektiv analys av fall av oriktigheter, konstaterade oriktigheter och andra fall av överträdelse med villkor som fastställs av medlemsstaterna i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive bedrägeri och medlemsstaternas uppföljning och uppföljningen av Olafs utredningar. För att säkerställa en effektiv prövning av klagomål rörande fonderna bör medlemsstaterna införa de arrangemang som är nödvändiga. |

Kommissionens förslag

Ändring

(42)

För att skydda unionsbudgetens finansiella intressen bör medlemsstaterna införa system för att försäkra sig om att interventioner som finansieras av fonderna verkligen genomförs och
  att det
  görs korrekt, samtidigt som den nuvarande robusta ramen för sund ekonomisk förvaltning bibehålls. I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (15), rådets förordning (Euratom,
  EG
  ) nr 2988/95 (16), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (17)

  och
  rådets förordning (EU) 2017/1939 (18) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra utredningar, inbegripet kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan brottslig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (19). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta fullständigt för att skydda unionens ekonomiska intressen, ge kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten alla rättigheter och all tillgång som behövs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör ha system som de kan använda för rapportering till kommissionen, i syfte att göra hjälpa Olaf att utöva sina befogenheter och säkra en effektiv analys av fall av oriktigheter, konstaterade oriktigheter och andra fall av överträdelse med villkor som fastställs av medlemsstaterna i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive bedrägeri och medlemsstaternas uppföljning och uppföljningen av Olafs utredningar. För att säkerställa en effektiv prövning av klagomål rörande fonderna bör medlemsstaterna införa de arrangemang som är nödvändiga.

| (42) | För att skydda unionsbudgetens finansiella intressen bör medlemsstaterna införa system för att försäkra sig om att interventioner som finansieras av fonderna verkligen genomförs och görs korrekt, samtidigt som den nuvarande robusta ramen för sund ekonomisk förvaltning bibehålls. I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (15), rådets förordning (
  EG,
  Euratom) nr 2988/95 (16)

  och
  rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (17)

  , samt
  rådets förordning (EU) 2017/1939 (18) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra utredningar, inbegripet kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan brottslig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (19). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta fullständigt för att skydda unionens ekonomiska intressen, ge kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten alla rättigheter och all tillgång som behövs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör ha system som de kan använda för rapportering till kommissionen, i syfte att göra hjälpa Olaf att utöva sina befogenheter och säkra en effektiv analys av fall av oriktigheter, konstaterade oriktigheter och andra fall av överträdelse med villkor som fastställs av medlemsstaterna i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive bedrägeri och medlemsstaternas uppföljning och uppföljningen av Olafs utredningar. För att säkerställa en effektiv prövning av klagomål rörande fonderna bör medlemsstaterna införa de arrangemang som är nödvändiga. |
| --- | --- |

(42)

För att skydda unionsbudgetens finansiella intressen bör medlemsstaterna införa system för att försäkra sig om att interventioner som finansieras av fonderna verkligen genomförs och görs korrekt, samtidigt som den nuvarande robusta ramen för sund ekonomisk förvaltning bibehålls. I enlighet med budgetförordningen, Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (15), rådets förordning (
  EG,
  Euratom) nr 2988/95 (16)

  och
  rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 (17)

  , samt
  rådets förordning (EU) 2017/1939 (18) ska unionens ekonomiska intressen skyddas genom proportionella åtgärder, inbegripet förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter och bedrägeri, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt i tillämpliga fall administrativa sanktioner. I enlighet med förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 får Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) utföra utredningar, inbegripet kontroller på plats och inspektioner, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen. I enlighet med förordning (EU) 2017/1939 får Europeiska åklagarmyndigheten utreda och lagföra bedrägeri och annan brottslig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 (19). I enlighet med budgetförordningen ska varje person eller enhet som tar emot medel från unionen samarbeta fullständigt för att skydda unionens ekonomiska intressen, ge kommissionen, Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten och Europeiska revisionsrätten alla rättigheter och all tillgång som behövs och säkerställa att tredje parter som är involverade i förvaltningen av medel från unionen beviljar likvärdiga rättigheter. Medlemsstaterna bör ha system som de kan använda för rapportering till kommissionen, i syfte att göra hjälpa Olaf att utöva sina befogenheter och säkra en effektiv analys av fall av oriktigheter, konstaterade oriktigheter och andra fall av överträdelse med villkor som fastställs av medlemsstaterna i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, inklusive bedrägeri och medlemsstaternas uppföljning och uppföljningen av Olafs utredningar. För att säkerställa en effektiv prövning av klagomål rörande fonderna bör medlemsstaterna införa de arrangemang som är nödvändiga.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 46a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (46a) | För att garantera samma spelregler för stödmottagare i olika medlemsstater bör vissa allmänna bestämmelser införas på unionsnivå om kontroll och sanktioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(46a)

För att garantera samma spelregler för stödmottagare i olika medlemsstater bör vissa allmänna bestämmelser införas på unionsnivå om kontroll och sanktioner.

Ändring 215

Förslag till förordning

Skäl 46b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (46b) | I syfte att öka ansvaret för, och insynen i, stödet från Ejflu och EGFJ bör medlemsstaterna samla in ytterligare information om ägarstrukturerna genom det integrerade administrations- och kontrollsystemet. För att underlätta övervakningen av markkoncentrationen och ägarstrukturerna samt undersöka potentiella fall av intressekonflikter, korruption och bedrägeri bör mottagarna i tillämpliga fall ange vilket eller vilka moderbolag de har. De sökande bör ges stöd för att kunna minimera den administrativa bördan genom till exempel förifyllda ansökningsformulär och tillgång till relevanta uppgifter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(46b)

I syfte att öka ansvaret för, och insynen i, stödet från Ejflu och EGFJ bör medlemsstaterna samla in ytterligare information om ägarstrukturerna genom det integrerade administrations- och kontrollsystemet. För att underlätta övervakningen av markkoncentrationen och ägarstrukturerna samt undersöka potentiella fall av intressekonflikter, korruption och bedrägeri bör mottagarna i tillämpliga fall ange vilket eller vilka moderbolag de har. De sökande bör ges stöd för att kunna minimera den administrativa bördan genom till exempel förifyllda ansökningsformulär och tillgång till relevanta uppgifter.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 47

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (47) | Man bör behålla de befintliga huvudbeståndsdelarna i det integrerade systemet och i synnerhet bestämmelserna om ett identifieringssystem för jordbruksskiften, ett geospatialt och ett djurbaserat ansökningssystem, ett system för identifiering och registrering av stödrättigheter, ett system för registrering av stödmottagarnas identitet och ett kontroll- och sanktionssystem. Medlemsstaterna bör fortsätta att använda data eller informationsprodukter som tillhandahålls av Copernikusprogrammet, vid sidan av informationsteknik som Galileo och Egnos, för att säkerställa att heltäckande och jämförbara data finns tillgängliga i hela unionen för övervakning av politiken för miljö- och klimatvänligt jordbruk och för att främja användning av fullständiga, fria och öppna data och uppgifter som fångas av Copernicusprogrammets Sentinelsatelliter och -tjänster. Därför bör det integrerade systemet också inkludera ett system för områdesövervakning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(47)

Man bör behålla de befintliga huvudbeståndsdelarna i det integrerade systemet och i synnerhet bestämmelserna om ett identifieringssystem för jordbruksskiften, ett geospatialt och ett djurbaserat ansökningssystem, ett system för identifiering och registrering av stödrättigheter, ett system för registrering av stödmottagarnas identitet och ett kontroll- och sanktionssystem. Medlemsstaterna bör fortsätta att använda data eller informationsprodukter som tillhandahålls av Copernikusprogrammet, vid sidan av informationsteknik som Galileo och Egnos, för att säkerställa att heltäckande och jämförbara data finns tillgängliga i hela unionen för övervakning av politiken för miljö- och klimatvänligt jordbruk och för att främja användning av fullständiga, fria och öppna data och uppgifter som fångas av Copernicusprogrammets Sentinelsatelliter och -tjänster. Därför bör det integrerade systemet också inkludera ett system för områdesövervakning.

| (47) | Man bör behålla de befintliga huvudbeståndsdelarna i det integrerade systemet
  , inklusive systemet för tidig varning,
  och i synnerhet bestämmelserna om ett identifieringssystem för jordbruksskiften, ett geospatialt och ett djurbaserat ansökningssystem, ett system för identifiering och registrering av stödrättigheter, ett system för registrering av stödmottagarnas identitet och ett kontroll- och sanktionssystem
  på lämplig nivå, samtidigt som man tar vederbörlig hänsyn till proportionaliteten och behovet av att inte ålägga en extra administrativ börda på jordbrukare och administrativa organ
  . Medlemsstaterna bör fortsätta att använda data eller informationsprodukter som tillhandahålls av Copernikusprogrammet, vid sidan av informationsteknik som Galileo och Egnos, för att säkerställa att heltäckande och jämförbara data finns tillgängliga i hela unionen för övervakning av politiken för miljö- och klimatvänligt jordbruk och för att främja användning av fullständiga, fria och öppna data och uppgifter som fångas av Copernicusprogrammets Sentinelsatelliter och -tjänster. Därför bör det integrerade systemet också inkludera ett system för områdesövervakning
  , som kan begränsa antalet fall som kräver inspektioner på gårdarna och minska den administrativa bördan för jordbrukarna
  . |
| --- | --- |

(47)

Man bör behålla de befintliga huvudbeståndsdelarna i det integrerade systemet
  , inklusive systemet för tidig varning,
  och i synnerhet bestämmelserna om ett identifieringssystem för jordbruksskiften, ett geospatialt och ett djurbaserat ansökningssystem, ett system för identifiering och registrering av stödrättigheter, ett system för registrering av stödmottagarnas identitet och ett kontroll- och sanktionssystem
  på lämplig nivå, samtidigt som man tar vederbörlig hänsyn till proportionaliteten och behovet av att inte ålägga en extra administrativ börda på jordbrukare och administrativa organ
  . Medlemsstaterna bör fortsätta att använda data eller informationsprodukter som tillhandahålls av Copernikusprogrammet, vid sidan av informationsteknik som Galileo och Egnos, för att säkerställa att heltäckande och jämförbara data finns tillgängliga i hela unionen för övervakning av politiken för miljö- och klimatvänligt jordbruk och för att främja användning av fullständiga, fria och öppna data och uppgifter som fångas av Copernicusprogrammets Sentinelsatelliter och -tjänster. Därför bör det integrerade systemet också inkludera ett system för områdesövervakning
  , som kan begränsa antalet fall som kräver inspektioner på gårdarna och minska den administrativa bördan för jordbrukarna
  .

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 48

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (48) | Det integrerade systemet bör, som en del av styrningssystem som bör upprättas för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken, säkerställa att de aggregerade data som tillhandahålls i 
  den årliga prestationsrapporten
  är tillförlitliga och verifierbara. Mot bakgrund av vikten av ett korrekt fungerande integrerat system är det nödvändigt att fastställa kvalitetskrav. Medlemsstaterna bör göra en årlig kvalitetsbedömning av identifieringssystemet för jordbruksskiften, av det geospatiala ansökningssystemet och områdesövervakningssystemet. Medlemsstaterna bör också åtgärda eventuella brister och om kommissionen så begär ta fram en handlingsplan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(48)

Det integrerade systemet bör, som en del av styrningssystem som bör upprättas för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken, säkerställa att de aggregerade data som tillhandahålls i 
  den årliga prestationsrapporten
  är tillförlitliga och verifierbara. Mot bakgrund av vikten av ett korrekt fungerande integrerat system är det nödvändigt att fastställa kvalitetskrav. Medlemsstaterna bör göra en årlig kvalitetsbedömning av identifieringssystemet för jordbruksskiften, av det geospatiala ansökningssystemet och områdesövervakningssystemet. Medlemsstaterna bör också åtgärda eventuella brister och om kommissionen så begär ta fram en handlingsplan.

| (48) | Det integrerade systemet bör, som en del av styrningssystem som bör upprättas för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken, säkerställa att de aggregerade data som tillhandahålls i 
  rapporterna
  är tillförlitliga och verifierbara. Mot bakgrund av vikten av ett korrekt fungerande integrerat system är det nödvändigt att fastställa kvalitetskrav. Medlemsstaterna bör göra en årlig kvalitetsbedömning av identifieringssystemet för jordbruksskiften, av det geospatiala ansökningssystemet och områdesövervakningssystemet. Medlemsstaterna bör också åtgärda eventuella brister och om kommissionen så begär ta fram en handlingsplan. |
| --- | --- |

(48)

Det integrerade systemet bör, som en del av styrningssystem som bör upprättas för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken, säkerställa att de aggregerade data som tillhandahålls i 
  rapporterna
  är tillförlitliga och verifierbara. Mot bakgrund av vikten av ett korrekt fungerande integrerat system är det nödvändigt att fastställa kvalitetskrav. Medlemsstaterna bör göra en årlig kvalitetsbedömning av identifieringssystemet för jordbruksskiften, av det geospatiala ansökningssystemet och områdesövervakningssystemet. Medlemsstaterna bör också åtgärda eventuella brister och om kommissionen så begär ta fram en handlingsplan.

Ändring 299

Förslag till förordning

Skäl 49

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (49) | Kommissionens meddelande
  Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställdes stödet till miljövård och klimatåtgärder och till uppnåendet av unionens
  miljö-
  och
  klimatmål
  som en strategisk inriktning för den framtida gemensamma jordbrukspolitiken. Därför har det blivit nödvändigt att i miljö- och klimatsyften dela data från identifieringssystem för jordbruksskiften och andra integrerade administrations- och kontrollsystem på nationell nivå och unionsnivå. Det bör därför finnas bestämmelser om delning av data som samlas in genom det integrerade systemet och som är relevanta för miljö- och klimatsyften mellan medlemsstaternas offentliga myndigheter och med unionens institutioner och organ. För att öka effektiviteten i användningen av data som olika offentliga myndigheter har tillgång till för framtagning av europeisk statistik bör det också föreskrivas att data från det integrerade systemet ska göras tillgängliga för statistikändamål för sådana organ som ingår i det europeiska statistiksystemet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(49)

Kommissionens meddelande
  Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställdes stödet till miljövård och klimatåtgärder och till uppnåendet av unionens
  miljö-
  och
  klimatmål
  som en strategisk inriktning för den framtida gemensamma jordbrukspolitiken. Därför har det blivit nödvändigt att i miljö- och klimatsyften dela data från identifieringssystem för jordbruksskiften och andra integrerade administrations- och kontrollsystem på nationell nivå och unionsnivå. Det bör därför finnas bestämmelser om delning av data som samlas in genom det integrerade systemet och som är relevanta för miljö- och klimatsyften mellan medlemsstaternas offentliga myndigheter och med unionens institutioner och organ. För att öka effektiviteten i användningen av data som olika offentliga myndigheter har tillgång till för framtagning av europeisk statistik bör det också föreskrivas att data från det integrerade systemet ska göras tillgängliga för statistikändamål för sådana organ som ingår i det europeiska statistiksystemet.

| (49) | I kommissionens meddelanden om
  framtiden för livsmedel och jordbruk
  , den europeiska gröna given, jord-till-bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem och EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030
  fastställdes stödet till miljövård och klimatåtgärder och till uppnåendet av unionens
  mål
  och
  delmål för miljön och klimatet
  som en strategisk inriktning för den framtida gemensamma jordbrukspolitiken. Därför har det blivit nödvändigt att i miljö- och klimatsyften dela data från identifieringssystem för jordbruksskiften och andra integrerade administrations- och kontrollsystem på nationell nivå och unionsnivå. Det bör därför finnas bestämmelser om delning av data som samlas in genom det integrerade systemet och som är relevanta för miljö- och klimatsyften mellan medlemsstaternas offentliga myndigheter och med unionens institutioner och organ. För att öka effektiviteten i användningen av data som olika offentliga myndigheter har tillgång till för framtagning av europeisk statistik bör det också föreskrivas att data från det integrerade systemet ska göras tillgängliga för statistikändamål för sådana organ som ingår i det europeiska statistiksystemet. |
| --- | --- |

(49)

I kommissionens meddelanden om
  framtiden för livsmedel och jordbruk
  , den europeiska gröna given, jord-till-bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem och EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030
  fastställdes stödet till miljövård och klimatåtgärder och till uppnåendet av unionens
  mål
  och
  delmål för miljön och klimatet
  som en strategisk inriktning för den framtida gemensamma jordbrukspolitiken. Därför har det blivit nödvändigt att i miljö- och klimatsyften dela data från identifieringssystem för jordbruksskiften och andra integrerade administrations- och kontrollsystem på nationell nivå och unionsnivå. Det bör därför finnas bestämmelser om delning av data som samlas in genom det integrerade systemet och som är relevanta för miljö- och klimatsyften mellan medlemsstaternas offentliga myndigheter och med unionens institutioner och organ. För att öka effektiviteten i användningen av data som olika offentliga myndigheter har tillgång till för framtagning av europeisk statistik bör det också föreskrivas att data från det integrerade systemet ska göras tillgängliga för statistikändamål för sådana organ som ingår i det europeiska statistiksystemet.

Ändringar 209 och 285

Förslag till förordning

Skäl 49a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (49a) | I kommissionens meddelande av den 20 maj 2020”Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem” framhålls vikten av att se till att huvudprinciperna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter respekteras. För att bygga rättvisa, starka och hållbara livsmedelssystem måste hänsyn tas till arbetstagarnas sociala skydd, arbetsvillkor och bostadsförhållanden samt deras hälsa och säkerhet. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör vara ett av verktygen för att uppnå målen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(49a)

I kommissionens meddelande av den 20 maj 2020”Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem” framhålls vikten av att se till att huvudprinciperna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter respekteras. För att bygga rättvisa, starka och hållbara livsmedelssystem måste hänsyn tas till arbetstagarnas sociala skydd, arbetsvillkor och bostadsförhållanden samt deras hälsa och säkerhet. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör vara ett av verktygen för att uppnå målen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 53

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (53) | Med beaktande av den internationella strukturen inom handeln med jordbruksprodukter och med en korrekt fungerande inre marknad åtanke, är det nödvändigt att organisera ett samarbete mellan medlemsstaterna. Det är också nödvändigt att på unionsnivå upprätta ett centralt register över de stödmottagande eller betalningsskyldiga företag som är etablerade i tredjeland. |

Kommissionens förslag

Ändring

(53)

Med beaktande av den internationella strukturen inom handeln med jordbruksprodukter och med en korrekt fungerande inre marknad åtanke, är det nödvändigt att organisera ett samarbete mellan medlemsstaterna. Det är också nödvändigt att på unionsnivå upprätta ett centralt register över de stödmottagande eller betalningsskyldiga företag som är etablerade i tredjeland.

| (53) | Med beaktande av den internationella strukturen inom handeln med jordbruksprodukter och med en korrekt fungerande inre marknad
  i
  åtanke
  samt med respekt för EU:s krav på en konsekvent politik för utveckling
  , är det nödvändigt att organisera ett samarbete mellan medlemsstaterna
  , liksom mellan medlemsstaterna och tredjeländer
  . Det är också nödvändigt att på unionsnivå upprätta ett centralt register över de stödmottagande eller betalningsskyldiga företag som är etablerade i tredjeland.
  Ett sådant system bör även bidra till att identifiera inkonsekvens mellan genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken och målen för unionens utrikespolitik. Det skulle bidra till att övervaka uppnåendet av målen för den gemensamma jordbrukspolitiken enligt beskrivningen i förordning (EU) nr .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], genom att möjliggöra en utvärdering av åtagandena i tredjeländer för 2030-agendan för hållbar utveckling och unionens utvecklingsmål, i enlighet med artikel 208 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(53)

Med beaktande av den internationella strukturen inom handeln med jordbruksprodukter och med en korrekt fungerande inre marknad
  i
  åtanke
  samt med respekt för EU:s krav på en konsekvent politik för utveckling
  , är det nödvändigt att organisera ett samarbete mellan medlemsstaterna
  , liksom mellan medlemsstaterna och tredjeländer
  . Det är också nödvändigt att på unionsnivå upprätta ett centralt register över de stödmottagande eller betalningsskyldiga företag som är etablerade i tredjeland.
  Ett sådant system bör även bidra till att identifiera inkonsekvens mellan genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken och målen för unionens utrikespolitik. Det skulle bidra till att övervaka uppnåendet av målen för den gemensamma jordbrukspolitiken enligt beskrivningen i förordning (EU) nr .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], genom att möjliggöra en utvärdering av åtagandena i tredjeländer för 2030-agendan för hållbar utveckling och unionens utvecklingsmål, i enlighet med artikel 208 i EUF-fördraget.

Ändringar 210 och 286

Förslag till förordning

Skäl 55

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (55) | Bestämmelserna om villkor är en viktig del av den gemensamma jordbrukspolitiken, i synnerhet när det gäller miljö- och klimataspekterna men även när det gäller folkhälsa och
  djurrelaterade frågor
  . Detta innebär att kontroller bör göras och att sanktioner tillämpas, vid behov, för att säkerställa ändamålsenligheten i systemet med villkor. För att garantera
  samma
  spelregler för stödmottagare i olika medlemsstater bör vissa allmänna bestämmelser införas på unionsnivå om kontroll och sanktioner
  avseende villkor
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(55)

Bestämmelserna om villkor är en viktig del av den gemensamma jordbrukspolitiken, i synnerhet när det gäller miljö- och klimataspekterna men även när det gäller folkhälsa och
  djurrelaterade frågor
  . Detta innebär att kontroller bör göras och att sanktioner tillämpas, vid behov, för att säkerställa ändamålsenligheten i systemet med villkor. För att garantera
  samma
  spelregler för stödmottagare i olika medlemsstater bör vissa allmänna bestämmelser införas på unionsnivå om kontroll och sanktioner
  avseende villkor
  .

| (55) | Bestämmelserna om villkor är en viktig del av den gemensamma jordbrukspolitiken
  som säkerställer att utbetalningarna främjar en hög grad av hållbarhet och lika villkor för jordbrukare inom och mellan medlemsstaterna
  , i synnerhet när det gäller
  de sociala aspekterna och
  miljö- och klimataspekterna men även när det gäller folkhälsa och
  djurskydd
  . Detta innebär att kontroller bör göras och att sanktioner tillämpas, vid behov, för att säkerställa ändamålsenligheten i systemet med villkor. För att garantera
  sådana lika
  spelregler för stödmottagare i olika medlemsstater bör vissa allmänna bestämmelser införas på unionsnivå om
  villkor samt
  kontroll och sanktioner
  vid bristande efterlevnad
  . |
| --- | --- |

(55)

Bestämmelserna om villkor är en viktig del av den gemensamma jordbrukspolitiken
  som säkerställer att utbetalningarna främjar en hög grad av hållbarhet och lika villkor för jordbrukare inom och mellan medlemsstaterna
  , i synnerhet när det gäller
  de sociala aspekterna och
  miljö- och klimataspekterna men även när det gäller folkhälsa och
  djurskydd
  . Detta innebär att kontroller bör göras och att sanktioner tillämpas, vid behov, för att säkerställa ändamålsenligheten i systemet med villkor. För att garantera
  sådana lika
  spelregler för stödmottagare i olika medlemsstater bör vissa allmänna bestämmelser införas på unionsnivå om
  villkor samt
  kontroll och sanktioner
  vid bristande efterlevnad
  .

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 57

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (57) | Medlemsstaterna bör ha rätt att fastställa närmare bestämmelser om sanktionerna, men dessa bör vara proportionella, effektiva och avskräckande och bör inte påverka tillämpningen av andra sanktioner som fastställs enligt unionsrätten eller nationell lagstiftning. För att säkerställa ett ändamålsenligt och sammanhängande tillvägagångssätt i medlemsstaterna är det nödvändigt att på unionsnivå föreskriva
  en lägsta sanktionsnivå för
  förstagångsöverträdelse på grund av försummelse, medan upprepning bör medföra en högre procentsats och avsiktlighet
  kan
  leda till fullständig uteslutning från utbetalning. För att säkerställa sanktionernas proportionalitet bör medlemsstaterna, i de fall då en överträdelse är av mindre allvarlig art och inträffar för första gången, ha möjlighet att inrätta ett system för tidig varning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(57)

Medlemsstaterna bör ha rätt att fastställa närmare bestämmelser om sanktionerna, men dessa bör vara proportionella, effektiva och avskräckande och bör inte påverka tillämpningen av andra sanktioner som fastställs enligt unionsrätten eller nationell lagstiftning. För att säkerställa ett ändamålsenligt och sammanhängande tillvägagångssätt i medlemsstaterna är det nödvändigt att på unionsnivå föreskriva
  en lägsta sanktionsnivå för
  förstagångsöverträdelse på grund av försummelse, medan upprepning bör medföra en högre procentsats och avsiktlighet
  kan
  leda till fullständig uteslutning från utbetalning. För att säkerställa sanktionernas proportionalitet bör medlemsstaterna, i de fall då en överträdelse är av mindre allvarlig art och inträffar för första gången, ha möjlighet att inrätta ett system för tidig varning.

| (57) | Medlemsstaterna bör ha rätt att fastställa närmare bestämmelser om sanktionerna, men dessa bör vara proportionella, effektiva och avskräckande och bör inte påverka tillämpningen av andra sanktioner som fastställs enligt unionsrätten eller nationell lagstiftning. För att säkerställa ett ändamålsenligt och sammanhängande tillvägagångssätt i medlemsstaterna är det nödvändigt att på unionsnivå föreskriva
  lägsta straffsatser. Dessa straffsatser ska gälla vid
  förstagångsöverträdelse på grund av försummelse, medan upprepning bör medföra en högre procentsats och avsiktlighet
  ska eventuellt kunna
  leda till fullständig uteslutning från utbetalning. För att säkerställa sanktionernas proportionalitet bör medlemsstaterna, i de fall då en överträdelse är av mindre allvarlig art och inträffar för första gången, ha möjlighet att inrätta ett system för tidig varning
  där man kan underrätta mottagarna om kravet på att vidta korrigerande åtgärder och ge dem möjligheter att rätta till bristerna. Inga administrativa sanktioner ska utfärdas om den bristande efterlevnaden beror på force majeure, mindre försummelse eller uppenbara fel som den behöriga myndigheten eller annan myndighet accepterar. |
| --- | --- |

(57)

Medlemsstaterna bör ha rätt att fastställa närmare bestämmelser om sanktionerna, men dessa bör vara proportionella, effektiva och avskräckande och bör inte påverka tillämpningen av andra sanktioner som fastställs enligt unionsrätten eller nationell lagstiftning. För att säkerställa ett ändamålsenligt och sammanhängande tillvägagångssätt i medlemsstaterna är det nödvändigt att på unionsnivå föreskriva
  lägsta straffsatser. Dessa straffsatser ska gälla vid
  förstagångsöverträdelse på grund av försummelse, medan upprepning bör medföra en högre procentsats och avsiktlighet
  ska eventuellt kunna
  leda till fullständig uteslutning från utbetalning. För att säkerställa sanktionernas proportionalitet bör medlemsstaterna, i de fall då en överträdelse är av mindre allvarlig art och inträffar för första gången, ha möjlighet att inrätta ett system för tidig varning
  där man kan underrätta mottagarna om kravet på att vidta korrigerande åtgärder och ge dem möjligheter att rätta till bristerna. Inga administrativa sanktioner ska utfärdas om den bristande efterlevnaden beror på force majeure, mindre försummelse eller uppenbara fel som den behöriga myndigheten eller annan myndighet accepterar.

Ändring 216

Förslag till förordning

Skäl 66a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (66a) | Mot bakgrund av Europaparlamentets krav på ökad insyn i fördelningen av jordbruksmark och markkoncentration som påverkar jordbrukarnas tillgång till mark

   (1a),
  och Europeiska ombudsmannens och revisionsrättens yttranden om behovet av att tydliggöra ägarstrukturerna bland mottagarna av stöd från den gemensamma jordbrukspolitiken för att utreda eventuella bedrägerier och missbruk av unionsmedel

   (1b)

  , och eftersom tillgänglig statistik endast ger en begränsad bild av ägarförhållandena kring, och kontrollen över, jordbruksföretagen

   (1c)

  och för att underlätta myndigheternas kontroll av markrofferi och markkoncentration och förbättra ansvaret för, och insynen i, stödet från Ejflu och EGFJ, bör information om ägarstrukturerna även göras tillgänglig för allmänheten. Den förteckning över mottagare av medel i den gemensamma jordbrukspolitiken som medlemsstaterna ska publicera i efterhand bör, i tillämpliga fall, även göra det möjligt att identifiera moderbolagen. Det skulle innebära att det blir betydligt enklare att kontrollera ägarstrukturerna och undersöka potentiella fall av intressekonflikter, korruption och bedrägeri. |

Kommissionens förslag

Ändring

(66a)

Mot bakgrund av Europaparlamentets krav på ökad insyn i fördelningen av jordbruksmark och markkoncentration som påverkar jordbrukarnas tillgång till mark

   (1a),
  och Europeiska ombudsmannens och revisionsrättens yttranden om behovet av att tydliggöra ägarstrukturerna bland mottagarna av stöd från den gemensamma jordbrukspolitiken för att utreda eventuella bedrägerier och missbruk av unionsmedel

   (1b)

  , och eftersom tillgänglig statistik endast ger en begränsad bild av ägarförhållandena kring, och kontrollen över, jordbruksföretagen

   (1c)

  och för att underlätta myndigheternas kontroll av markrofferi och markkoncentration och förbättra ansvaret för, och insynen i, stödet från Ejflu och EGFJ, bör information om ägarstrukturerna även göras tillgänglig för allmänheten. Den förteckning över mottagare av medel i den gemensamma jordbrukspolitiken som medlemsstaterna ska publicera i efterhand bör, i tillämpliga fall, även göra det möjligt att identifiera moderbolagen. Det skulle innebära att det blir betydligt enklare att kontrollera ägarstrukturerna och undersöka potentiella fall av intressekonflikter, korruption och bedrägeri.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 71

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (71) | Offentliggörandet av denna information, i kombination med den övergripande informationen till allmänheten som föreskrivs i denna förordning, ökar insynen i hur unionens medel används inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket bidrar till att synliggöra den politiken och sprida bättre kunskap om denna. Det gör det möjligt för medborgarna att i högre grad involveras beslutsprocessen och garanterar ökad legitimitet för förvaltningen, som blir effektivare och mer ansvarig i förhållande till medborgarna. Detta ger också medborgarna konkreta exempel på hur jordbruket tillhandahåller allmänna nyttigheter, och bidrar till en ökad legitimitet för det statliga stödet till jordbrukssektorn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(71)

Offentliggörandet av denna information, i kombination med den övergripande informationen till allmänheten som föreskrivs i denna förordning, ökar insynen i hur unionens medel används inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket bidrar till att synliggöra den politiken och sprida bättre kunskap om denna. Det gör det möjligt för medborgarna att i högre grad involveras beslutsprocessen och garanterar ökad legitimitet för förvaltningen, som blir effektivare och mer ansvarig i förhållande till medborgarna. Detta ger också medborgarna konkreta exempel på hur jordbruket tillhandahåller allmänna nyttigheter, och bidrar till en ökad legitimitet för det statliga stödet till jordbrukssektorn.

| (71) | Offentliggörandet av denna information, i kombination med den övergripande informationen till allmänheten som föreskrivs i denna förordning, ökar insynen i hur unionens medel används inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket bidrar till att synliggöra den politiken och sprida bättre kunskap om denna. Det gör det möjligt för medborgarna att i högre grad involveras beslutsprocessen och garanterar ökad legitimitet för förvaltningen, som blir effektivare och mer ansvarig i förhållande till medborgarna. Detta ger också medborgarna konkreta exempel på hur jordbruket tillhandahåller allmänna nyttigheter, och bidrar till en ökad legitimitet för
  unionen och
  det statliga stödet till jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

(71)

Offentliggörandet av denna information, i kombination med den övergripande informationen till allmänheten som föreskrivs i denna förordning, ökar insynen i hur unionens medel används inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, vilket bidrar till att synliggöra den politiken och sprida bättre kunskap om denna. Det gör det möjligt för medborgarna att i högre grad involveras beslutsprocessen och garanterar ökad legitimitet för förvaltningen, som blir effektivare och mer ansvarig i förhållande till medborgarna. Detta ger också medborgarna konkreta exempel på hur jordbruket tillhandahåller allmänna nyttigheter, och bidrar till en ökad legitimitet för
  unionen och
  det statliga stödet till jordbrukssektorn.

Ändring 272

Förslag till förordning

Artikel 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I denna förordning gäller följande definitioner: | I denna förordning gäller följande definitioner: |
| a) | oriktigheter: oegentligheter i enlighet med artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95, |

Kommissionens förslag

Ändring

I denna förordning gäller följande definitioner:

I denna förordning gäller följande definitioner:

a)

oriktigheter: oegentligheter i enlighet med artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95,

| a) | oriktigheter: oegentligheter i enlighet med artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95, |
| --- | --- |

a)

oriktigheter: oegentligheter i enlighet med artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95,

| b) | styrningssystem: de styrande organ som avses i avdelning II kapitel II i denna förordning och de grundläggande unionskrav som fastställs i denna förordning och i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], inbegripet det rapporteringssystem som inrättats för den årliga
  prestationsrapport
  som avses i artikel 121 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], |
| --- | --- |

b)

styrningssystem: de styrande organ som avses i avdelning II kapitel II i denna förordning och de grundläggande unionskrav som fastställs i denna förordning och i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], inbegripet det rapporteringssystem som inrättats för den årliga
  prestationsrapport
  som avses i artikel 121 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken],

| b) | styrningssystem: de styrande organ som avses i avdelning II kapitel II i denna förordning och de grundläggande unionskrav som fastställs i denna förordning och i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], inbegripet
  medlemsstaternas skyldigheter när det gäller ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen i enlighet med artikel 57 i denna förordning och
  det rapporteringssystem som inrättats för den årliga
  resultatövervakning som avses i artikel 38a i denna förordning och den fleråriga resultatöversyn
  som avses i artikel 121 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], |
| --- | --- |

b)

styrningssystem: de styrande organ som avses i avdelning II kapitel II i denna förordning och de grundläggande unionskrav som fastställs i denna förordning och i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], inbegripet
  medlemsstaternas skyldigheter när det gäller ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen i enlighet med artikel 57 i denna förordning och
  det rapporteringssystem som inrättats för den årliga
  resultatövervakning som avses i artikel 38a i denna förordning och den fleråriga resultatöversyn
  som avses i artikel 121 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken],

| c) | grundläggande unionskrav: de krav som fastställs i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] och i denna förordning. |
| --- | --- |

c)

grundläggande unionskrav: de krav som fastställs i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] och i denna förordning.

| c) | grundläggande unionskrav: de krav som fastställs i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] och i denna förordning
  , i förordning (EU) 2018/1046 (budgetförordningen) och i direktiv 2014/24/EU (direktivet om offentlig upphandling)
  , |
| --- | --- |

c)

grundläggande unionskrav: de krav som fastställs i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] och i denna förordning
  , i förordning (EU) 2018/1046 (budgetförordningen) och i direktiv 2014/24/EU (direktivet om offentlig upphandling)
  ,

| ca) | unionskrav: grundläggande unionskrav och regler för stödberättigande enligt förordning (EU).../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] i medlemsstatens strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

ca)

unionskrav: grundläggande unionskrav och regler för stödberättigande enligt förordning (EU).../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] i medlemsstatens strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

| cb) | outputindikator: outputindikator i enlighet med definitionen i artikel 2.12 i förordning (EU) .../...[förordningen om gemensamma bestämmelser], |
| --- | --- |

cb)

outputindikator: outputindikator i enlighet med definitionen i artikel 2.12 i förordning (EU) .../...[förordningen om gemensamma bestämmelser],

| cc) | resultatindikator: resultatindikator i enlighet med definitionen i artikel 2.13 i förordning (EU) .../...[förordningen om gemensamma bestämmelser], |
| --- | --- |

cc)

resultatindikator: resultatindikator i enlighet med definitionen i artikel 2.13 i förordning (EU) .../...[förordningen om gemensamma bestämmelser],

| cd) | allvarlig brist: allvarlig brist i enlighet med definitionen i artikel 2.30 i förordning (EU) .../...[förordningen om gemensamma bestämmelser], |
| --- | --- |

cd)

allvarlig brist: allvarlig brist i enlighet med definitionen i artikel 2.30 i förordning (EU) .../...[förordningen om gemensamma bestämmelser],

| ce) | förmedlande organ: förmedlande organ i enlighet med definitionen i artikel 2.7 i förordning (EU) .../...[förordningen om gemensamma bestämmelser], |
| --- | --- |

ce)

förmedlande organ: förmedlande organ i enlighet med definitionen i artikel 2.7 i förordning (EU) .../...[förordningen om gemensamma bestämmelser],

| cf) | handlingsplan: handlingsplan i enlighet med artiklarna 39.1 och 40.1 i denna förordning. |
| --- | --- |

cf)

handlingsplan: handlingsplan i enlighet med artiklarna 39.1 och 40.1 i denna förordning.

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 3 – led -a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-a) | Stödmottagarens död. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-a)

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | En
  allvarlig naturkatastrof
  som i stor omfattning påverkar jordbruksföretaget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

En
  allvarlig naturkatastrof
  som i stor omfattning påverkar jordbruksföretaget.

| (a) | En
  naturkatastrof eller väderhändelse
  som i stor omfattning påverkar jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

(a)

En
  naturkatastrof eller väderhändelse
  som i stor omfattning påverkar jordbruksföretaget.

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 3 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Långvarig arbetsoförmåga hos stödmottagaren. |

Kommissionens förslag

Ändring

(aa)

Långvarig arbetsoförmåga hos stödmottagaren.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 3 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | Marknadsförhållanden som i stor omfattning påverkar jordbruksföretaget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ab)

Marknadsförhållanden som i stor omfattning påverkar jordbruksföretaget.

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Oavsiktlig förstörelse
  av byggnader för djur på jordbruksföretaget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

Oavsiktlig förstörelse
  av byggnader för djur på jordbruksföretaget.

| (b) | Förstörelse
  av byggnader för djur på jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

(b)

Förstörelse
  av byggnader för djur på jordbruksföretaget.

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | En epizooti
  eller
  en växtsjukdom som drabbar hela eller en del av stödmottagarens djurbesättning respektive grödor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(c)

En epizooti
  eller
  en växtsjukdom som drabbar hela eller en del av stödmottagarens djurbesättning respektive grödor.

| (c) | En epizooti, en växtsjukdom
  eller utbrott med växtskadegörare
  som drabbar hela eller en del av stödmottagarens djurbesättning respektive grödor. |
| --- | --- |

(c)

En epizooti, en växtsjukdom
  eller utbrott med växtskadegörare
  som drabbar hela eller en del av stödmottagarens djurbesättning respektive grödor.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 3 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna kan tillämpa led a i första stycket till en grupp av jordbruksföretag som påverkas av samma naturkatastrof eller väderhändelse. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna kan tillämpa led a i första stycket till en grupp av jordbruksföretag som påverkas av samma naturkatastrof eller väderhändelse.

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Ejflu ska genomföras genom delad förvaltning mellan medlemsstaterna och unionen. Den ska finansiera unionens ekonomiska bidrag till de interventioner för landsbygdsutveckling inom ramen för strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i avdelning III kapitel 4
  i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]
  . | Ejflu ska genomföras genom delad förvaltning mellan medlemsstaterna och unionen. Den ska finansiera unionens ekonomiska bidrag till de interventioner för landsbygdsutveckling inom ramen för strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i avdelning III kapitel 4
  samt åtgärder enligt artikel 112 i denna förordning
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Ejflu ska genomföras genom delad förvaltning mellan medlemsstaterna och unionen. Den ska finansiera unionens ekonomiska bidrag till de interventioner för landsbygdsutveckling inom ramen för strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i avdelning III kapitel 4
  i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]
  .

Ejflu ska genomföras genom delad förvaltning mellan medlemsstaterna och unionen. Den ska finansiera unionens ekonomiska bidrag till de interventioner för landsbygdsutveckling inom ramen för strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken som avses i avdelning III kapitel 4
  samt åtgärder enligt artikel 112 i denna förordning
  .

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 7 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Fonderna får på kommissionens initiativ eller för dess räkning direkt finansiera förberedande verksamhet, övervakning, administrativa och tekniska stödinsatser, och de utvärderings-, revisions- och inspektionsåtgärder som behövs för att genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken. De ska särskilt omfatta följande: | Fonderna får på kommissionens initiativ eller för dess räkning direkt finansiera
  utökad
  förberedande verksamhet, övervakning, administrativa och tekniska stödinsatser, och de utvärderings-, revisions- och inspektionsåtgärder som behövs för att genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken.
  De bidrag från Ejflu som avses i artikel 86.3 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] ska beakta ökningen av den administrativa kapaciteten när det gäller nytt styre och nya kontrollsystem i medlemsstaterna.
  De ska särskilt omfatta följande: |

Kommissionens förslag

Ändring

Fonderna får på kommissionens initiativ eller för dess räkning direkt finansiera förberedande verksamhet, övervakning, administrativa och tekniska stödinsatser, och de utvärderings-, revisions- och inspektionsåtgärder som behövs för att genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken. De ska särskilt omfatta följande:

Fonderna får på kommissionens initiativ eller för dess räkning direkt finansiera
  utökad
  förberedande verksamhet, övervakning, administrativa och tekniska stödinsatser, och de utvärderings-, revisions- och inspektionsåtgärder som behövs för att genomföra den gemensamma jordbrukspolitiken.
  De bidrag från Ejflu som avses i artikel 86.3 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] ska beakta ökningen av den administrativa kapaciteten när det gäller nytt styre och nya kontrollsystem i medlemsstaterna.
  De ska särskilt omfatta följande:

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 7 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Studier av den gemensamma jordbrukspolitiken och utvärdering av åtgärder som finansieras av fonderna, inbegripet förbättring av utvärderingsmetoder och informationsutbyte om
  de metoder som används
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, samt studier som utförs tillsammans med Europeiska investeringsbanken (EIB). |

Kommissionens förslag

Ändring

(f)

Studier av den gemensamma jordbrukspolitiken och utvärdering av åtgärder som finansieras av fonderna, inbegripet förbättring av utvärderingsmetoder och informationsutbyte om
  de metoder som används
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken, samt studier som utförs tillsammans med Europeiska investeringsbanken (EIB).

| (f) | Studier av den gemensamma jordbrukspolitiken och utvärdering av åtgärder som finansieras av fonderna, inbegripet förbättring av utvärderingsmetoder och informationsutbyte om
  bästa praxis
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  och samråd med berörda intressenter
  , samt studier som utförs tillsammans med Europeiska investeringsbanken (EIB). |
| --- | --- |

(f)

Studier av den gemensamma jordbrukspolitiken och utvärdering av åtgärder som finansieras av fonderna, inbegripet förbättring av utvärderingsmetoder och informationsutbyte om
  bästa praxis
  inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  och samråd med berörda intressenter
  , samt studier som utförs tillsammans med Europeiska investeringsbanken (EIB).

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 7 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Bidrag till åtgärder relaterade till informationsspridning, medvetandegörande, främjande av samarbete och erfarenhetsutbyten inom unionen och som vidtas inom ramen för landsbygdsutvecklingsinterventioner, inbegripet inrättande av nätverk mellan de berörda parterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(h)

Bidrag till åtgärder relaterade till informationsspridning, medvetandegörande, främjande av samarbete och erfarenhetsutbyten inom unionen och som vidtas inom ramen för landsbygdsutvecklingsinterventioner, inbegripet inrättande av nätverk mellan de berörda parterna.

| (h) | Bidrag till åtgärder relaterade till informationsspridning, medvetandegörande, främjande av samarbete och erfarenhetsutbyten
  med berörda intressenter
  inom unionen och som vidtas inom ramen för landsbygdsutvecklingsinterventioner, inbegripet inrättande av nätverk mellan de berörda parterna. |
| --- | --- |

(h)

Bidrag till åtgärder relaterade till informationsspridning, medvetandegörande, främjande av samarbete och erfarenhetsutbyten
  med berörda intressenter
  inom unionen och som vidtas inom ramen för landsbygdsutvecklingsinterventioner, inbegripet inrättande av nätverk mellan de berörda parterna.

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 7a |
| | Behörig myndighet |
| | 1.
     
  Medlemsstaterna ska utse en myndighet på ministernivå som ansvarar för att |
| | (a) | utfärda, granska och återkalla ackrediteringen av de utbetalande organ som avses i artikel 9.2, |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 7a

Behörig myndighet

1.
     
  Medlemsstaterna ska utse en myndighet på ministernivå som ansvarar för att

(a)

(a)

utfärda, granska och återkalla ackrediteringen av de utbetalande organ som avses i artikel 9.2,

utfärda, granska och återkalla ackrediteringen av de utbetalande organ som avses i artikel 9.2,

| (b) | utfärda, granska och återkalla ackrediteringen av det samordningsorgan som avses i artikel 10, |
| --- | --- |

(b)

(b)

utfärda, granska och återkalla ackrediteringen av det samordningsorgan som avses i artikel 10,

utfärda, granska och återkalla ackrediteringen av det samordningsorgan som avses i artikel 10,

| (c) | tillsätta och återkalla tillsättningen av det attesterande organ som avses i artikel 11, |
| --- | --- |

(c)

(c)

tillsätta och återkalla tillsättningen av det attesterande organ som avses i artikel 11,

tillsätta och återkalla tillsättningen av det attesterande organ som avses i artikel 11,

| (d) | utföra de uppgifter som den behöriga myndigheten tilldelas enligt detta kapitel, med hänsyn tagen till proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

(d)

(d)

utföra de uppgifter som den behöriga myndigheten tilldelas enligt detta kapitel, med hänsyn tagen till proportionalitetsprincipen.

utföra de uppgifter som den behöriga myndigheten tilldelas enligt detta kapitel, med hänsyn tagen till proportionalitetsprincipen.

2.
     
  Utifrån de ackrediteringskriterier som kommissionen antar i enlighet med artikel 12.1 ska den behöriga myndigheten, genom en formell akt, besluta om

| (a) | utfärdande eller, efter en granskning, återkallande av ackrediteringen för det utbetalande organet och samordningsorganet, |
| --- | --- |

(a)

(a)

utfärdande eller, efter en granskning, återkallande av ackrediteringen för det utbetalande organet och samordningsorganet,

utfärdande eller, efter en granskning, återkallande av ackrediteringen för det utbetalande organet och samordningsorganet,

| (b) | tillsättning eller återkallad tillsättning för det attesterande organet. |
| --- | --- |

(b)

(b)

tillsättning eller återkallad tillsättning för det attesterande organet.

tillsättning eller återkallad tillsättning för det attesterande organet.

Den behöriga myndigheten ska utan dröjsmål informera kommissionen om ackreditering eller tillsättning av utbetalande organ, samordningsorgan och attesterande organ, samt om indragningar eller återkallningar av dessa ackrediteringar eller tillsättningar.

Den behöriga myndigheten ska utan dröjsmål informera kommissionen om ackreditering eller tillsättning av utbetalande organ, samordningsorgan och attesterande organ, samt om indragningar eller återkallningar av dessa ackrediteringar eller tillsättningar.

Kommissionen ska främja utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna om styrsystemens drift.

Kommissionen ska främja utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna om styrsystemens drift.

Ändring 273/rev

Ändring 273/rev

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8

Artikel 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Utbetalande organ
  och samordningsorgan | Utbetalande organ |
| 1.   Utbetalande organ ska vara myndigheter eller organ i medlemsstaterna med ansvar för att förvalta och kontrollera de utgifter som avses i artikel 5.2 och artikel 6. | 1.   Utbetalande organ ska vara myndigheter eller organ i medlemsstaterna
  och, i förekommande fall, regioner
  med ansvar för att förvalta och kontrollera de utgifter som avses i artikel 5.2 och artikel 6. |
| Med undantag för utbetalning kan utförandet av dessa uppgifter delegeras. | Med undantag för utbetalning kan utförandet av dessa uppgifter delegeras. |
| 2.   Medlemsstaterna ska ackreditera myndigheter eller organ som utbetalande organ om de har en administrativ organisation och ett internt kontrollsystem som ger tillräckliga garantier för att utbetalningarna är lagliga och korrekta och att de redovisas på ett korrekt sätt. De utbetalande organen ska uppfylla minimivillkor för ackreditering när det gäller interna förhållanden, kontroller, information och kommunikation samt övervakning som ska fastställas av kommissionen i enlighet med artikel
  10.1 a
  . | 2.   Medlemsstaterna ska ackreditera myndigheter eller organ som utbetalande organ om de har en administrativ organisation och ett internt kontrollsystem som ger tillräckliga garantier för att utbetalningarna är lagliga och korrekta och att de redovisas på ett korrekt sätt. De utbetalande organen ska uppfylla minimivillkor för ackreditering när det gäller interna förhållanden, kontroller, information och kommunikation samt övervakning som ska fastställas av kommissionen i enlighet med artikel
  12a.1
  . |
| Varje medlemsstat ska begränsa antalet ackrediterade utbetalande organ enligt följande: | Varje medlemsstat ska
  , med beaktande av sina konstitutionella bestämmelser,
  begränsa antalet ackrediterade utbetalande organ enligt följande: |
| a) | Högst ett på nationell nivå eller, där så är tillämpligt, ett per region. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utbetalande organ
  och samordningsorgan

och samordningsorgan

Utbetalande organ

1.   Utbetalande organ ska vara myndigheter eller organ i medlemsstaterna med ansvar för att förvalta och kontrollera de utgifter som avses i artikel 5.2 och artikel 6.

1.   Utbetalande organ ska vara myndigheter eller organ i medlemsstaterna
  och, i förekommande fall, regioner
  med ansvar för att förvalta och kontrollera de utgifter som avses i artikel 5.2 och artikel 6.

Med undantag för utbetalning kan utförandet av dessa uppgifter delegeras.

Med undantag för utbetalning kan utförandet av dessa uppgifter delegeras.

2.   Medlemsstaterna ska ackreditera myndigheter eller organ som utbetalande organ om de har en administrativ organisation och ett internt kontrollsystem som ger tillräckliga garantier för att utbetalningarna är lagliga och korrekta och att de redovisas på ett korrekt sätt. De utbetalande organen ska uppfylla minimivillkor för ackreditering när det gäller interna förhållanden, kontroller, information och kommunikation samt övervakning som ska fastställas av kommissionen i enlighet med artikel
  10.1 a
  .

2.   Medlemsstaterna ska ackreditera myndigheter eller organ som utbetalande organ om de har en administrativ organisation och ett internt kontrollsystem som ger tillräckliga garantier för att utbetalningarna är lagliga och korrekta och att de redovisas på ett korrekt sätt. De utbetalande organen ska uppfylla minimivillkor för ackreditering när det gäller interna förhållanden, kontroller, information och kommunikation samt övervakning som ska fastställas av kommissionen i enlighet med artikel
  12a.1
  .

Varje medlemsstat ska begränsa antalet ackrediterade utbetalande organ enligt följande:

Varje medlemsstat ska
  , med beaktande av sina konstitutionella bestämmelser,
  begränsa antalet ackrediterade utbetalande organ enligt följande:

, med beaktande av sina konstitutionella bestämmelser,

a)

Högst ett på nationell nivå eller, där så är tillämpligt, ett per region.

| a) | Högst ett på nationell nivå eller, där så är tillämpligt, ett per region. |
| --- | --- |

a)

Högst ett på nationell nivå eller, där så är tillämpligt, ett per region.

| b) | Högst ett för förvaltning av både EGFJ:s och Ejflus utgifter. |
| --- | --- |

b)

Högst ett för förvaltning av både EGFJ:s och Ejflus utgifter.

| b) | Högst ett för förvaltning av både EGFJ:s och Ejflus utgifter
  , när det bara finns ett organ på nationell nivå
  . |
| --- | --- |

b)

Högst ett för förvaltning av både EGFJ:s och Ejflus utgifter
  , när det bara finns ett organ på nationell nivå
  .

, när det bara finns ett organ på nationell nivå

I de fall regionala utbetalande organ inrättas ska emellertid medlemsstaterna dessutom antingen ackreditera ett nationellt utbetalande organ för stödordningar som på grund av sin natur måste förvaltas på nationell nivå eller överlåta förvaltningen av dessa program till sina regionala utbetalande organ.

I de fall regionala utbetalande organ inrättas ska emellertid medlemsstaterna dessutom antingen ackreditera ett nationellt utbetalande organ för stödordningar som på grund av sin natur måste förvaltas på nationell nivå eller överlåta förvaltningen av dessa program till sina regionala utbetalande organ.

Ackrediteringen av utbetalande organ för perioden 2014–2020 ska föras över till programperioden för 2021–2027, under förutsättning att de utbetalande organen har informerat den behöriga myndigheten om att de uppfyller ackrediteringskriterierna, och under förutsättning att inte den översyn som genomförs i enlighet med artikel 7a.2 a visar att så inte är fallet.

Ackrediteringen av utbetalande organ för perioden 2014–2020 ska föras över till programperioden för 2021–2027, under förutsättning att de utbetalande organen har informerat den behöriga myndigheten om att de uppfyller ackrediteringskriterierna, och under förutsättning att inte den översyn som genomförs i enlighet med artikel 7a.2 a visar att så inte är fallet.

Utbetalande organ som inte har förvaltat EGFJ:s och Ejflus utgifter under tre år eller mer ska få sin ackreditering återkallad.

Utbetalande organ som inte har förvaltat EGFJ:s och Ejflus utgifter under tre år eller mer ska få sin ackreditering återkallad.

Medlemsstaterna
  ska inte
  utse
  nya
  utbetalande organ efter den dag då denna förordning träder i kraft.

ska inte

nya

Medlemsstaterna
  får
  utse utbetalande organ efter .. [den dag då denna förordning träder i kraft
  ] under förutsättning att:

får

] under förutsättning att:

| a) | antalet ackrediterade utbetalande organ inte ökar i förhållande till det antal som finns den 31 december 2019 eller |
| --- | --- |

a)

a)

antalet ackrediterade utbetalande organ inte ökar i förhållande till det antal som finns den 31 december 2019 eller

antalet ackrediterade utbetalande organ inte ökar i förhållande till det antal som finns den 31 december 2019 eller

| b) | de nya utbetalande organen utses till följd av en administrativ omorganisation i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

b)

b)

de nya utbetalande organen utses till följd av en administrativ omorganisation i den berörda medlemsstaten.

de nya utbetalande organen utses till följd av en administrativ omorganisation i den berörda medlemsstaten.

3.   Vid tillämpning av artikel 63.5 och 63.6 i förordning (EU, Euratom)
  2018/... [den nya budgetförordningen]
  (nedan kallad budgetförordningen) ska personen som ansvarar för det ackrediterade utbetalande organet, senast den 15 februari året efter budgetåret i fråga, upprätta och förse kommissionen med följande:

3.   Vid tillämpning av artikel 63.5 och 63.6 i förordning (EU, Euratom)
  2018/1046
  (nedan kallad budgetförordningen) ska personen som ansvarar för det ackrediterade utbetalande organet, senast den 15 februari året efter budgetåret i fråga, upprätta och förse kommissionen med följande:

| a) | Årsräkenskaperna för de utgifter som uppstått vid utförandet av det ackrediterade utbetalande organets uppdrag, enligt artikel 63.5 a i budgetförordningen, tillsammans med den information som behövs för att avsluta räkenskaperna i enlighet med artikel 51. |
| --- | --- |

a)

Årsräkenskaperna för de utgifter som uppstått vid utförandet av det ackrediterade utbetalande organets uppdrag, enligt artikel 63.5 a i budgetförordningen, tillsammans med den information som behövs för att avsluta räkenskaperna i enlighet med artikel 51.

| a) | Årsräkenskaperna för de utgifter som uppstått vid utförandet av det ackrediterade utbetalande organets uppdrag, enligt artikel 63.5 a i budgetförordningen, tillsammans med den information som behövs för att avsluta räkenskaperna i enlighet med artikel 51. |
| --- | --- |

a)

Årsräkenskaperna för de utgifter som uppstått vid utförandet av det ackrediterade utbetalande organets uppdrag, enligt artikel 63.5 a i budgetförordningen, tillsammans med den information som behövs för att avsluta räkenskaperna i enlighet med artikel 51.

| b) | Den årliga prestationsrapport som avses i artikel 52.1 som visar att utgifterna har verkställts i enlighet med artikel 35
  . |
| --- | --- |

b)

Den årliga prestationsrapport som avses i artikel 52.1 som visar att utgifterna har verkställts i enlighet med artikel 35
  .

Den årliga prestationsrapport som avses i artikel 52.1 som visar att utgifterna har verkställts i enlighet med artikel 35

| b) | En årlig sammanfattning av de slutliga revisionsrapporterna och de kontroller som genomförts, inklusive resultat och en analys av typerna och omfattningen av fel och svagheter som identifierats i systemen vid revisioner och kontroller, samt vilka korrigerande åtgärder som vidtagits eller planeras, enligt artikel 63.5 b i budgetförordningen
  . |
| --- | --- |

b)

En årlig sammanfattning av de slutliga revisionsrapporterna och de kontroller som genomförts, inklusive resultat och en analys av typerna och omfattningen av fel och svagheter som identifierats i systemen vid revisioner och kontroller, samt vilka korrigerande åtgärder som vidtagits eller planeras, enligt artikel 63.5 b i budgetförordningen
  .

En årlig sammanfattning av de slutliga revisionsrapporterna och de kontroller som genomförts, inklusive resultat och en analys av typerna och omfattningen av fel och svagheter som identifierats i systemen vid revisioner och kontroller, samt vilka korrigerande åtgärder som vidtagits eller planeras, enligt artikel 63.5 b i budgetförordningen

| c) | Ett förvaltningsförklaring enligt artikel 63.6 i budgetförordningen, som visar att |
| --- | --- |

c)

Ett förvaltningsförklaring enligt artikel 63.6 i budgetförordningen, som visar att

| c) | Ett förvaltningsförklaring enligt artikel 63.6 i budgetförordningen, som visar att |
| --- | --- |

c)

Ett förvaltningsförklaring enligt artikel 63.6 i budgetförordningen, som visar att

| | i) | uppgifterna är rättvisande, fullständiga och exakta, enligt artikel 63.6 a i budgetförordningen, |
| --- | --- | --- |

i)

uppgifterna är rättvisande, fullständiga och exakta, enligt artikel 63.6 a i budgetförordningen,

| | i) | uppgifterna är rättvisande, fullständiga och exakta, enligt artikel 63.6 a i budgetförordningen, |
| --- | --- | --- |

i)

uppgifterna är rättvisande, fullständiga och exakta, enligt artikel 63.6 a i budgetförordningen,

| | ii) | att de
  styrningssystem
  som inrättats fungerar väl och ger
  nödvändiga garantier för de output som rapporterats i den årliga prestationsrapporten
  , enligt artikel 63.6 b och c i budgetförordningen, |
| --- | --- | --- |

ii)

att de
  styrningssystem
  som inrättats fungerar väl och ger
  nödvändiga garantier för de output som rapporterats i den årliga prestationsrapporten
  , enligt artikel 63.6 b och c i budgetförordningen,

styrningssystem

nödvändiga garantier för de output som rapporterats i den årliga prestationsrapporten

| | ii) | de
  interna kontrollsystem
  som inrättats fungerar väl
  i överensstämmelse med unionens grundläggande krav
  och ger,
  i enlighet med
  artikel 63.6 b och c i budgetförordningen,
  nödvändiga garantier att utgifterna har verkställts i enlighet med artikel 35. |
| --- | --- | --- |

ii)

de
  interna kontrollsystem
  som inrättats fungerar väl
  i överensstämmelse med unionens grundläggande krav
  och ger,
  i enlighet med
  artikel 63.6 b och c i budgetförordningen,
  nödvändiga garantier att utgifterna har verkställts i enlighet med artikel 35.

interna kontrollsystem

i överensstämmelse med unionens grundläggande krav

i enlighet med

nödvändiga garantier att utgifterna har verkställts i enlighet med artikel 35.

| | iii) | en analys av typerna och omfattningen av fel och svagheter som identifierats i systemen vid revisioner och kontroller, samt vilka korrigerande åtgärder som vidtagits eller planeras, enligt artikel 63.5 b i budgetförordningen. |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

en analys av typerna och omfattningen av fel och svagheter som identifierats i systemen vid revisioner och kontroller, samt vilka korrigerande åtgärder som vidtagits eller planeras, enligt artikel 63.5 b i budgetförordningen.

en analys av typerna och omfattningen av fel och svagheter som identifierats i systemen vid revisioner och kontroller, samt vilka korrigerande åtgärder som vidtagits eller planeras, enligt artikel 63.5 b i budgetförordningen.

Tidsfristen den 15 februari som anges i första stycket får i undantagsfall förlängas av kommissionen till den 1 mars på begäran av den berörda medlemsstaten, enligt artikel 63.7 andra stycket i budgetförordningen.

Tidsfristen den 15 februari som anges i första stycket får i undantagsfall förlängas av kommissionen till den 1 mars på begäran av den berörda medlemsstaten, enligt artikel 63.7 andra stycket i budgetförordningen.

3a.
     
  Med avseende på den årliga resultatövervakning som avses i artikel 38a i denna förordning och den fleråriga resultatöversyn som avses i artikel 121 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], ska personen som ansvarar för det ackrediterade utbetalande organet, senast den 15 februari året efter budgetåret i fråga, upprätta och förse kommissionen med resultatrapporten:

Rapporten ska visa vilka insatser som genomförts och vilka framsteg som gjorts för att nå målen i den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och innehålla information om genomförd output och genomförda utgifter varje år, information om genomförda resultat och avstånd till respektive mål vartannat år och, där så är möjligt, en konsekvensredovisning utifrån de data som avses i artikel 129 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].

Rapporten ska visa vilka insatser som genomförts och vilka framsteg som gjorts för att nå målen i den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och innehålla information om genomförd output och genomförda utgifter varje år, information om genomförda resultat och avstånd till respektive mål vartannat år och, där så är möjligt, en konsekvensredovisning utifrån de data som avses i artikel 129 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].

Resultatrapporten ska lämnas till kommissionen första gången den ... [två år efter denna förordnings ikraftträdande] och sedan varje efterföljande år fram till och med 2030. Den första resultatrapporten ska täcka de två första budgetåren efter [året för datumet för denna förordnings ikraftträdande]. För de direktbetalningar som avses i kapitel II i avsnitt III i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] ska resultatrapporten endast täcka budgetåret ... [år efter datumet för denna förordnings ikraftträdande].

Resultatrapporten ska lämnas till kommissionen första gången den ... [två år efter denna förordnings ikraftträdande] och sedan varje efterföljande år fram till och med 2030. Den första resultatrapporten ska täcka de två första budgetåren efter [året för datumet för denna förordnings ikraftträdande]. För de direktbetalningar som avses i kapitel II i avsnitt III i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] ska resultatrapporten endast täcka budgetåret ... [år efter datumet för denna förordnings ikraftträdande].

4.
     
  Om mer än ett utbetalande organ ackrediteras ska medlemsstaterna utse ett offentligt samordningsorgan som den ska tilldela följande uppgifter:

| a) | Samla in den information som ska ställas till kommissionens förfogande och överföra denna information till kommissionen. |
| --- | --- |

a)

a)

Samla in den information som ska ställas till kommissionens förfogande och överföra denna information till kommissionen.

Samla in den information som ska ställas till kommissionens förfogande och överföra denna information till kommissionen.

| b) | Lägga fram den årliga prestationsrapport som avses i artikel 52.1. |
| --- | --- |

b)

b)

Lägga fram den årliga prestationsrapport som avses i artikel 52.1.

Lägga fram den årliga prestationsrapport som avses i artikel 52.1.

| c) | Vidta eller samordna åtgärder för att avhjälpa allmänna brister och hålla kommissionen underrättad om eventuell uppföljning. |
| --- | --- |

c)

c)

Vidta eller samordna åtgärder för att avhjälpa allmänna brister och hålla kommissionen underrättad om eventuell uppföljning.

Vidta eller samordna åtgärder för att avhjälpa allmänna brister och hålla kommissionen underrättad om eventuell uppföljning.

| d) | Främja och säkerställa en enhetlig tillämpning av unionsreglerna. Samordningsorganet ska av medlemsstaterna ges särskild ackreditering med avseende på bearbetningen av den ekonomiska information som avses i första stycket a. |
| --- | --- |

d)

d)

Främja och säkerställa en enhetlig tillämpning av unionsreglerna. Samordningsorganet ska av medlemsstaterna ges särskild ackreditering med avseende på bearbetningen av den ekonomiska information som avses i första stycket a.

Främja och säkerställa en enhetlig tillämpning av unionsreglerna. Samordningsorganet ska av medlemsstaterna ges särskild ackreditering med avseende på bearbetningen av den ekonomiska information som avses i första stycket a.

Den årliga prestationsrapport som läggs fram av samordningsorganet ska omfattas av det yttrande som avses i artikel 11.1 och ska vid överlämnandet åtföljas av en förvaltningsförklaring som gäller hela den rapporten.

Den årliga prestationsrapport som läggs fram av samordningsorganet ska omfattas av det yttrande som avses i artikel 11.1 och ska vid överlämnandet åtföljas av en förvaltningsförklaring som gäller hela den rapporten.

5.   Om ett eller flera av de kriterier för ackreditering som föreskrivs i punkt 2 inte eller inte längre uppfylls av ett ackrediterat utbetalande organ, ska medlemsstaten på eget initiativ eller på kommissionens begäran återkalla ackrediteringen, såvida inte det utbetalande organet genomför nödvändiga anpassningar inom en tid som bestäms av behörig myndighet beroende på hur allvarligt problemet är.

5.   Om ett eller flera av de kriterier för ackreditering som föreskrivs i punkt 2 inte eller inte längre uppfylls av ett ackrediterat utbetalande organ, ska medlemsstaten på eget initiativ eller på kommissionens begäran återkalla ackrediteringen, såvida inte det utbetalande organet genomför nödvändiga anpassningar inom en tid som bestäms av behörig myndighet beroende på hur allvarligt problemet är.

6.   De utbetalande organen ska förvalta och säkerställa kontroll av de insatser som är kopplade till den offentliga intervention för vilken de ansvarar och de ska behålla det övergripande ansvaret inom detta område.

6.   De utbetalande organen ska förvalta och säkerställa kontroll av de insatser som är kopplade till den offentliga intervention för vilken de ansvarar och de ska behålla det övergripande ansvaret inom detta område.

I de fall stöd ges via ett finansieringsinstrument som genomförs av EIB eller andra internationella finansinstitut där en medlemsstat är aktieägare, ska det utbetalande organet använda sig av kontrollrapporten som styrker betalningsansökningarna och som lämnats in av EIB eller någon annan internationell institution.

I de fall stöd ges via ett finansieringsinstrument som genomförs av EIB eller andra internationella finansinstitut där en medlemsstat är aktieägare, ska det utbetalande organet använda sig av kontrollrapporten som styrker betalningsansökningarna och som lämnats in av EIB eller någon annan internationell institution.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9

Artikel 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 9 | utgår |
| Behörig myndighet | |
| 1.
     
  Medlemsstaterna ska utse en myndighet på ministernivå som ansvarar för att | |
| (a) | utfärda, granska och återkalla ackrediteringen av utbetalande organ som avses artikel 8.2, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9

Artikel 9

utgår

utgår

Behörig myndighet

Behörig myndighet

1.
     
  Medlemsstaterna ska utse en myndighet på ministernivå som ansvarar för att

(a)

(a)

utfärda, granska och återkalla ackrediteringen av utbetalande organ som avses artikel 8.2,

utfärda, granska och återkalla ackrediteringen av utbetalande organ som avses artikel 8.2,

| (b) | ackreditera det samordningsorgan som avses i artikel 8.4, |
| --- | --- |

(b)

(b)

ackreditera det samordningsorgan som avses i artikel 8.4,

ackreditera det samordningsorgan som avses i artikel 8.4,

| (c) | utse det attesterande organ som avses i artikel 11, |
| --- | --- |

(c)

(c)

utse det attesterande organ som avses i artikel 11,

utse det attesterande organ som avses i artikel 11,

| (d) | utföra de uppgifter som den behöriga myndigheten tilldelas enligt detta kapitel. |
| --- | --- |

(d)

(d)

utföra de uppgifter som den behöriga myndigheten tilldelas enligt detta kapitel.

utföra de uppgifter som den behöriga myndigheten tilldelas enligt detta kapitel.

2.
     
  Den behöriga myndigheten ska genom ett formellt beslut utfärda eller, efter granskning, återkalla ackrediteringen av det utbetalande organet och samordningsorganet på grundval av en granskning av de ackrediteringskriterier som ska antas av kommissionen i enlighet med artikel 10.1 a. Den behöriga myndigheten ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om ackreditering och återkallande av ackreditering.

Ändring 222

Ändring 222

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10a (ny)

Artikel 10a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 10a |
| | Samordningsorgan |
| | 1.
     
  Om mer än ett utbetalande organ ackrediteras i en medlemsstat ska denna medlemsstat utse ett offentligt samordningsorgan som den ska tilldela följande uppgifter: |
| | a) | Sammanställa de dokument, de uppgifter och den information som ska ställas till kommissionens förfogande och överföra denna information till kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 10a

Artikel 10a

Samordningsorgan

Samordningsorgan

1.
     
  Om mer än ett utbetalande organ ackrediteras i en medlemsstat ska denna medlemsstat utse ett offentligt samordningsorgan som den ska tilldela följande uppgifter:

a)

a)

Sammanställa de dokument, de uppgifter och den information som ska ställas till kommissionens förfogande och överföra denna information till kommissionen.

Sammanställa de dokument, de uppgifter och den information som ska ställas till kommissionens förfogande och överföra denna information till kommissionen.

| b) | Vidta eller samordna åtgärder för att avhjälpa allmänna brister och hålla kommissionen underrättad om dessa och om eventuell uppföljning. |
| --- | --- |

b)

b)

Vidta eller samordna åtgärder för att avhjälpa allmänna brister och hålla kommissionen underrättad om dessa och om eventuell uppföljning.

Vidta eller samordna åtgärder för att avhjälpa allmänna brister och hålla kommissionen underrättad om dessa och om eventuell uppföljning.

| c) | Främja och säkerställa en enhetlig tillämpning av unionsreglerna. |
| --- | --- |

c)

c)

Främja och säkerställa en enhetlig tillämpning av unionsreglerna.

Främja och säkerställa en enhetlig tillämpning av unionsreglerna.

Samordningsorganet ska av medlemsstaten ges särskild ackreditering med avseende på bearbetningen av den ekonomiska information som avses i första stycket a.

Samordningsorganet ska av medlemsstaten ges särskild ackreditering med avseende på bearbetningen av den ekonomiska information som avses i första stycket a.

De handlingar och uppgifter och den information som avses i artikel 8.3 och 8.3a som lämnas in av de utbetalande organen och som läggs fram av samordningsorganet, ska omfattas av det yttrande som avses i artikel 11.1 och ska vid överlämnandet åtföljas av en förvaltningsförklaring som gäller alla dessa handlingar.

De handlingar och uppgifter och den information som avses i artikel 8.3 och 8.3a som lämnas in av de utbetalande organen och som läggs fram av samordningsorganet, ska omfattas av det yttrande som avses i artikel 11.1 och ska vid överlämnandet åtföljas av en förvaltningsförklaring som gäller alla dessa handlingar.

Ändring 274

Ändring 274

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11

Artikel 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Det attesterande organet ska vara ett offentligt eller privat revisionsorgan som utses av medlemsstaten för en period på minst tre år, utan att det inverkar på nationell rätt. Om det är ett privat revisionsorgan och om tillämplig unionsrätt eller nationell rätt kräver det ska det väljas ut av medlemsstaten genom ett offentligt anbudsförfarande. | 1.   Det attesterande organet ska vara ett offentligt eller privat revisionsorgan som utses av medlemsstaten för en period på minst tre år, utan att det inverkar på nationell rätt. Om det är ett privat revisionsorgan och om tillämplig unionsrätt eller nationell rätt kräver det ska det väljas ut av medlemsstaten genom ett offentligt anbudsförfarande. |
| | En medlemsstat som utser mer än ett attesterande organ ska dock även utse ett nationellt offentligt attesterande organ som ska ha ansvar för samordningsarbetet. |
| Vid tillämpning av artikel 63.7 första stycket i budgetförordningen ska det attesterande organet lämna ett yttrande som utarbetats enligt internationellt vedertagna revisionsstandarder som ska ange om | Vid tillämpning av artikel 63.7 första stycket i budgetförordningen ska det attesterande organet lämna ett yttrande som utarbetats enligt internationellt vedertagna revisionsstandarder som ska ange om |
| (a) | räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Det attesterande organet ska vara ett offentligt eller privat revisionsorgan som utses av medlemsstaten för en period på minst tre år, utan att det inverkar på nationell rätt. Om det är ett privat revisionsorgan och om tillämplig unionsrätt eller nationell rätt kräver det ska det väljas ut av medlemsstaten genom ett offentligt anbudsförfarande.

1.   Det attesterande organet ska vara ett offentligt eller privat revisionsorgan som utses av medlemsstaten för en period på minst tre år, utan att det inverkar på nationell rätt. Om det är ett privat revisionsorgan och om tillämplig unionsrätt eller nationell rätt kräver det ska det väljas ut av medlemsstaten genom ett offentligt anbudsförfarande.

En medlemsstat som utser mer än ett attesterande organ ska dock även utse ett nationellt offentligt attesterande organ som ska ha ansvar för samordningsarbetet.

En medlemsstat som utser mer än ett attesterande organ ska dock även utse ett nationellt offentligt attesterande organ som ska ha ansvar för samordningsarbetet.

Vid tillämpning av artikel 63.7 första stycket i budgetförordningen ska det attesterande organet lämna ett yttrande som utarbetats enligt internationellt vedertagna revisionsstandarder som ska ange om

Vid tillämpning av artikel 63.7 första stycket i budgetförordningen ska det attesterande organet lämna ett yttrande som utarbetats enligt internationellt vedertagna revisionsstandarder som ska ange om

(a)

räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild,

| (a) | räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild, |
| --- | --- |

(a)

räkenskaperna ger en sann och rättvisande bild,

| (b) | de styrningssystem som medlemsstaterna inrättat fungerar korrekt, |
| --- | --- |

(b)

de styrningssystem som medlemsstaterna inrättat fungerar korrekt,

| (b) | de styrningssystem som medlemsstaterna inrättat fungerar korrekt, |
| --- | --- |

(b)

de styrningssystem som medlemsstaterna inrättat fungerar korrekt,

| (c) | prestationsrapporteringen om outputindikatorer avsedda
  för
  det
  årliga
  prestationsavslut
  som avses i artikel
  52
  och
  prestationsrapporteringen om resultatindikatorer för
  den fleråriga
  prestationsövervakning
  som avses i 
  artikel 115
  i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], som
  visar
  att
  artikel 35
  i 
  denna förordning följs
  , är korrekt, |
| --- | --- |

(c)

prestationsrapporteringen om outputindikatorer avsedda
  för
  det
  årliga
  prestationsavslut
  som avses i artikel
  52
  och
  prestationsrapporteringen om resultatindikatorer för
  den fleråriga
  prestationsövervakning
  som avses i 
  artikel 115
  i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], som
  visar
  att
  artikel 35
  i 
  denna förordning följs
  , är korrekt,

prestationsrapporteringen om outputindikatorer avsedda

det

prestationsavslut

52

prestationsrapporteringen om resultatindikatorer för

prestationsövervakning

artikel 115

visar

artikel 35

denna förordning följs

| (c) | den prestationsrapportering som är avsedd
  för
  den
  årliga
  prestationsövervakning
  som avses i artikel
  38a
  och den fleråriga
  prestationsöversyn
  som avses i 
  121
  i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], som
  innehåller information om de genomförda insatserna och de framsteg som gjorts för
  att
  nå målen
  i 
  den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , är korrekt, |
| --- | --- |

(c)

den prestationsrapportering som är avsedd
  för
  den
  årliga
  prestationsövervakning
  som avses i artikel
  38a
  och den fleråriga
  prestationsöversyn
  som avses i 
  121
  i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], som
  innehåller information om de genomförda insatserna och de framsteg som gjorts för
  att
  nå målen
  i 
  den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  , är korrekt,

den prestationsrapportering som är avsedd

den

prestationsövervakning

38a

prestationsöversyn

121

innehåller information om de genomförda insatserna och de framsteg som gjorts för

nå målen

den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken

| (d) | de utgifter för de åtgärder som fastställs i 
  förordning
  (EU) nr 1308/2013 och för vilka det begärts återbetalning från kommissionen är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

(d)

de utgifter för de åtgärder som fastställs i 
  förordning
  (EU) nr 1308/2013 och för vilka det begärts återbetalning från kommissionen är lagliga och korrekta.

förordning

| (d) | de utgifter för de åtgärder som fastställs i 
  förordningarna (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken],
  (EU) nr 1308/2013
  , (EU) nr 228/2013, (EU) nr 229/2013
  och
  (EU) nr 1144/2014
  och för vilka det begärts återbetalning från kommissionen är lagliga och korrekta
  och visar att villkoren i artikel 35 i denna förordning är uppfyllda
  . |
| --- | --- |

(d)

de utgifter för de åtgärder som fastställs i 
  förordningarna (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken],
  (EU) nr 1308/2013
  , (EU) nr 228/2013, (EU) nr 229/2013
  och
  (EU) nr 1144/2014
  och för vilka det begärts återbetalning från kommissionen är lagliga och korrekta
  och visar att villkoren i artikel 35 i denna förordning är uppfyllda
  .

förordningarna (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken],

, (EU) nr 228/2013, (EU) nr 229/2013

(EU) nr 1144/2014

och visar att villkoren i artikel 35 i denna förordning är uppfyllda

I det yttrandet ska även anges huruvida granskningen leder till ett ifrågasättande av påståendena i den förvaltningsförklaring som avses i punkt 8.3 c.

I det yttrandet ska även anges huruvida granskningen leder till ett ifrågasättande av påståendena i den förvaltningsförklaring som avses i punkt 8.3 c.

I de fall stöd ges via ett finansieringsinstrument som genomförs av EIB eller andra internationella finansinstitut där en medlemsstat är aktieägare, ska det attesterande organet använda sig av den årliga revisionsrapport som utarbetats av dessa institutioners externa revisorer.

I de fall stöd ges via ett finansieringsinstrument som genomförs av EIB eller andra internationella finansinstitut där en medlemsstat är aktieägare, ska det attesterande organet använda sig av den årliga revisionsrapport som utarbetats av dessa institutioners externa revisorer.

2.   Det attesterande organet ska besitta den nödvändiga tekniska sakkunskapen. Det ska i sin verksamhet vara oberoende av det berörda utbetalande organet och det berörda samordningsorganet liksom den myndighet som har ackrediterat detta organ och de organ som ansvarar för genomförandet och övervakningen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

2.   Det attesterande organet ska besitta den nödvändiga tekniska sakkunskapen
  , i fråga om både ekonomisk förvaltning och bedömning av uppnåendet av de avsedda målen med interventionerna. Alla uppgifter och all information som används för att göra det möjligt för de attesterande organen att se till att målen uppfylls, liksom de bakomliggande antaganden som görs, ska göras tillgängliga på ett öppet sätt
  . Det ska i sin verksamhet vara oberoende av det berörda utbetalande organet och det berörda samordningsorganet liksom den myndighet som har ackrediterat detta organ och de organ som ansvarar för genomförandet och övervakningen av den gemensamma jordbrukspolitiken.

3.
     
  Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om de attesterande organens uppgifter, inbegripet de kontroller som ska utföras och vilka organ som ska vara föremål kontrollerna och om de certifikat och rapporter, tillsammans med medföljande handlingar, som dessa organ ska upprätta.

Genomförandeakterna ska också ange

Genomförandeakterna ska också ange

| (a) | de revisionsprinciper på vilka det attesterande organens yttranden är baserade, inklusive en bedömning av risker, interna kontroller och den nivå på revisionsbevis som krävs, |
| --- | --- |

(a)

(a)

de revisionsprinciper på vilka det attesterande organens yttranden är baserade, inklusive en bedömning av risker, interna kontroller och den nivå på revisionsbevis som krävs,

de revisionsprinciper på vilka det attesterande organens yttranden är baserade, inklusive en bedömning av risker, interna kontroller och den nivå på revisionsbevis som krävs,

| (b) | de revisionsmetoder som, med beaktande av internationella revisionsstandarder, ska användas av de attesterande organen när de utfärdar sina yttranden. |
| --- | --- |

(b)

(b)

de revisionsmetoder som, med beaktande av internationella revisionsstandarder, ska användas av de attesterande organen när de utfärdar sina yttranden.

de revisionsmetoder som, med beaktande av internationella revisionsstandarder, ska användas av de attesterande organen när de utfärdar sina yttranden.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

3a.
     
  När de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna har utsett de attesterande organ som avses i denna artikel och informerat kommissionen om detta, ska kommissionen överlämna en komplett förteckning över alla sådana organ till Europaparlamentet, senast ett år efter ... [datumet för ikraftträdandet av denna förordning] och en andra gång senast fyra år senare.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1

Artikel 12 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.
     Det årliga taket för EGFJ:s utgifter ska utgöras av de maximibelopp som fastställts för denna fond enligt förordning (EU, Euratom) [COM(2018)0322]. | 1.   Det årliga taket för EGFJ:s utgifter ska utgöras av de maximibelopp som fastställts för denna fond enligt förordning (EU, Euratom) [COM(2018)0322]
  , som fastställer enskilda gränser för medlemsstaterna
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.
     Det årliga taket för EGFJ:s utgifter ska utgöras av de maximibelopp som fastställts för denna fond enligt förordning (EU, Euratom) [COM(2018)0322].

1.   Det årliga taket för EGFJ:s utgifter ska utgöras av de maximibelopp som fastställts för denna fond enligt förordning (EU, Euratom) [COM(2018)0322]
  , som fastställer enskilda gränser för medlemsstaterna
  .

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12a (ny)

Artikel 12a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 12a |
| | Kommissionens befogenheter |
| | 1.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om |
| | (a) | minimivillkoren för att ackreditera de utbetalande organ som avses i artikel 9.2 och de samordningsorgan som avses i artikel 10.4, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 12a

Artikel 12a

Kommissionens befogenheter

Kommissionens befogenheter

1.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om

(a)

(a)

minimivillkoren för att ackreditera de utbetalande organ som avses i artikel 9.2 och de samordningsorgan som avses i artikel 10.4,

minimivillkoren för att ackreditera de utbetalande organ som avses i artikel 9.2 och de samordningsorgan som avses i artikel 10.4,

| (b) | de utbetalande organens skyldigheter när det gäller offentlig intervention och reglerna för innehållet i deras förvaltnings- och kontrollansvar, |
| --- | --- |

(b)

(b)

de utbetalande organens skyldigheter när det gäller offentlig intervention och reglerna för innehållet i deras förvaltnings- och kontrollansvar,

de utbetalande organens skyldigheter när det gäller offentlig intervention och reglerna för innehållet i deras förvaltnings- och kontrollansvar,

| (c) | förfarandena för att bevilja, återkalla och granska ackrediteringen av utbetalande organ och samordningsorgan och för att utse och återkalla attesterande organ samt förfarandena för övervakningen av ackrediteringen av utbetalande organ, med beaktande av proportionalitetsprincipen, |
| --- | --- |

(c)

(c)

förfarandena för att bevilja, återkalla och granska ackrediteringen av utbetalande organ och samordningsorgan och för att utse och återkalla attesterande organ samt förfarandena för övervakningen av ackrediteringen av utbetalande organ, med beaktande av proportionalitetsprincipen,

förfarandena för att bevilja, återkalla och granska ackrediteringen av utbetalande organ och samordningsorgan och för att utse och återkalla attesterande organ samt förfarandena för övervakningen av ackrediteringen av utbetalande organ, med beaktande av proportionalitetsprincipen,

| (d) | det arbete och de kontroller som ska ligga till grund för den förvaltningsförklaring från de utbetalande organen som avses i artikel 9.3 c, och |
| --- | --- |

(d)

(d)

det arbete och de kontroller som ska ligga till grund för den förvaltningsförklaring från de utbetalande organen som avses i artikel 9.3 c, och

det arbete och de kontroller som ska ligga till grund för den förvaltningsförklaring från de utbetalande organen som avses i artikel 9.3 c, och

| (e) | samordningsorganets funktionssätt och den överföring av information till kommissionen som avses i artikel 10.4. |
| --- | --- |

(e)

(e)

samordningsorganets funktionssätt och den överföring av information till kommissionen som avses i artikel 10.4.

samordningsorganets funktionssätt och den överföring av information till kommissionen som avses i artikel 10.4.

2.
     
  Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning när det gäller regler om de attesterande organens uppgifter, inklusive de kontroller som ska utföras och vilka organ som ska vara föremål för kontrollerna, och om de certifikat och rapporter samt medföljande handlingar som dessa organ ska upprätta.

Genomförandeakterna ska också ange

Genomförandeakterna ska också ange

| (a) | de revisionsprinciper på vilka de attesterande organens yttranden är baserade, inklusive en bedömning av risker, interna kontroller och den nivå på revisionsbevis som krävs, |
| --- | --- |

(a)

(a)

de revisionsprinciper på vilka de attesterande organens yttranden är baserade, inklusive en bedömning av risker, interna kontroller och den nivå på revisionsbevis som krävs,

de revisionsprinciper på vilka de attesterande organens yttranden är baserade, inklusive en bedömning av risker, interna kontroller och den nivå på revisionsbevis som krävs,

| (b) | de revisionsmetoder som de attesterande organen, med beaktande av internationella revisionsstandarder, ska använda när de avger sina utlåtanden, vilka kan inbegripa möjligheten att övervaka de utbetalande organens kontroller på plats. |
| --- | --- |

(b)

(b)

de revisionsmetoder som de attesterande organen, med beaktande av internationella revisionsstandarder, ska använda när de avger sina utlåtanden, vilka kan inbegripa möjligheten att övervaka de utbetalande organens kontroller på plats.

de revisionsmetoder som de attesterande organen, med beaktande av internationella revisionsstandarder, ska använda när de avger sina utlåtanden, vilka kan inbegripa möjligheten att övervaka de utbetalande organens kontroller på plats.

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En reserv
  som är avsedd
  att ge ytterligare stöd
  för
  jordbrukssektorn för
  styrning
  av marknaden
  eller stabilisering eller vid
  kriser som drabbar produktionen eller distributionen inom jordbruket
  (nedan kallad jordbruksreserven) ska upprättas i början av varje år i EGFJ
  . | En reserv
  för kriser inom jordbruket (nedan kallad ”reserven”) ska upprättas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens budget för
  att ge ytterligare stöd
  till
  jordbrukssektorn för
  förvaltning eller stabilisering
  av marknaden
  och för att snabbt bemöta
  kriser som drabbar produktionen eller distributionen inom jordbruket. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En reserv
  som är avsedd
  att ge ytterligare stöd
  för
  jordbrukssektorn för
  styrning
  av marknaden
  eller stabilisering eller vid
  kriser som drabbar produktionen eller distributionen inom jordbruket
  (nedan kallad jordbruksreserven) ska upprättas i början av varje år i EGFJ
  .

som är avsedd

för

styrning

eller stabilisering eller vid

(nedan kallad jordbruksreserven) ska upprättas i början av varje år i EGFJ

En reserv
  för kriser inom jordbruket (nedan kallad ”reserven”) ska upprättas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens budget för
  att ge ytterligare stöd
  till
  jordbrukssektorn för
  förvaltning eller stabilisering
  av marknaden
  och för att snabbt bemöta
  kriser som drabbar produktionen eller distributionen inom jordbruket.

för kriser inom jordbruket (nedan kallad ”reserven”) ska upprättas inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitikens budget för

till

förvaltning eller stabilisering

och för att snabbt bemöta

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Anslagen för
  jordbruksreserven
  ska föras upp direkt i unionens budget. | Anslagen för
  reserven
  ska föras upp direkt i unionens budget
  och ska utnyttjas det eller de budgetår då ytterligare stöd krävs för att finansiera följande åtgärder: |
| | (a) | Sådana åtgärder för att stabilisera jordbruksmarknader som anges i artiklarna 8–21 i förordning (EU) nr 1308/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Anslagen för
  jordbruksreserven
  ska föras upp direkt i unionens budget.

jordbruksreserven

Anslagen för
  reserven
  ska föras upp direkt i unionens budget
  och ska utnyttjas det eller de budgetår då ytterligare stöd krävs för att finansiera följande åtgärder:

reserven

och ska utnyttjas det eller de budgetår då ytterligare stöd krävs för att finansiera följande åtgärder:

(a)

(a)

Sådana åtgärder för att stabilisera jordbruksmarknader som anges i artiklarna 8–21 i förordning (EU) nr 1308/2013.

Sådana åtgärder för att stabilisera jordbruksmarknader som anges i artiklarna 8–21 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (b) | Sådana undantagsåtgärder som anges i del V kapitel I i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Sådana undantagsåtgärder som anges i del V kapitel I i förordning (EU) nr 1308/2013.

Sådana undantagsåtgärder som anges i del V kapitel I i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (c) | Åtgärder för att komplettera de instrument för inkomststabilisering som avses i artikel 70 i förordning (EU) ... / ... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], om en marknadskris förekommer oftare än ett på förhand fastställt sektorspecifikt tröskelvärde. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Åtgärder för att komplettera de instrument för inkomststabilisering som avses i artikel 70 i förordning (EU) ... / ... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], om en marknadskris förekommer oftare än ett på förhand fastställt sektorspecifikt tröskelvärde.

Åtgärder för att komplettera de instrument för inkomststabilisering som avses i artikel 70 i förordning (EU) ... / ... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], om en marknadskris förekommer oftare än ett på förhand fastställt sektorspecifikt tröskelvärde.

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 för att komplettera denna artikel och fastställa de sektorsspecifika tröskelvärden som behöver uppnås för att aktivera åtgärderna och komplettera instrumenten för inkomststabilisering i enlighet med andra stycket punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 för att komplettera denna artikel och fastställa de sektorsspecifika tröskelvärden som behöver uppnås för att aktivera åtgärderna och komplettera instrumenten för inkomststabilisering i enlighet med andra stycket punkt 1.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 för att komplettera denna artikel och fastställa de sektorsspecifika tröskelvärden som behöver uppnås för att aktivera åtgärderna och komplettera instrumenten för inkomststabilisering i enlighet med andra stycket punkt 1.

Ändringar 79 och 242

Ändringar 79 och 242

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 3

Artikel 14 – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medel från jordbruksreserven ska göras tillgängliga för åtgärder enligt artiklarna 8–21 och 219, 220 och 221 i förordning (EU) nr 1308/2013 för det eller de år då ytterligare stöd krävs. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medel från jordbruksreserven ska göras tillgängliga för åtgärder enligt artiklarna 8–21 och 219, 220 och 221 i förordning (EU) nr 1308/2013 för det eller de år då ytterligare stöd krävs.

Medel från jordbruksreserven ska göras tillgängliga för åtgärder enligt artiklarna 8–21 och 219, 220 och 221 i förordning (EU) nr 1308/2013 för det eller de år då ytterligare stöd krävs.

utgår

utgår

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – stycke - 1 (nytt)

Artikel 14 – punkt 2 – stycke - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Ett inledande belopp på 400 000 000 EUR i löpande priser ska avsättas 2021 som ett komplement till budgetarna för EGFJ och Ejflu. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ett inledande belopp på 400 000 000 EUR i löpande priser ska avsättas 2021 som ett komplement till budgetarna för EGFJ och Ejflu.

Ett inledande belopp på 400 000 000 EUR i löpande priser ska avsättas 2021 som ett komplement till budgetarna för EGFJ och Ejflu.

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Beloppet för jordbruksreserven ska vara minst 400 miljoner euro i löpande priser
  i början av varje år under perioden 2021–2027
  . Kommissionen får anpassa beloppet
  för
  jordbruksreserven under året
  när så är lämpligt med tanke på marknadsutvecklingen eller utsikterna under innevarande eller följande år och med hänsyn till
  disponibla anslag i EGFJ
  . | I början av varje år under perioden 2021–2027
  ska storleken på EU:s reserv
  för
  kriser inom jordbruket minst motsvara det inledande belopp som avsatts 2021 med möjlighet till höjningar under periodens gång upp till ett tak på 1 500 000 000 EUR
  i 
  löpande priser, utan att detta påverkar budgetmyndighetens relevanta beslut
  . |
| | Storleken på EU:s reserv för kriser inom jordbruket ska anpassas genom det årliga budgetförfarandet och/eller under året
  när så är lämpligt med tanke på krisutvecklingen eller utsikterna under innevarande eller följande år och med hänsyn till
  tillgängliga inkomster som avsatts för
  EGFJ
  eller tillgängliga marginaler inom ramen för EGFJ:s särskilda utgiftstak
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Beloppet för jordbruksreserven ska vara minst 400 miljoner euro i löpande priser
  i början av varje år under perioden 2021–2027
  . Kommissionen får anpassa beloppet
  för
  jordbruksreserven under året
  när så är lämpligt med tanke på marknadsutvecklingen eller utsikterna under innevarande eller följande år och med hänsyn till
  disponibla anslag i EGFJ
  .

Beloppet för jordbruksreserven ska vara minst 400 miljoner euro i löpande priser

. Kommissionen får anpassa beloppet

jordbruksreserven under året

disponibla anslag i EGFJ

I början av varje år under perioden 2021–2027
  ska storleken på EU:s reserv
  för
  kriser inom jordbruket minst motsvara det inledande belopp som avsatts 2021 med möjlighet till höjningar under periodens gång upp till ett tak på 1 500 000 000 EUR
  i 
  löpande priser, utan att detta påverkar budgetmyndighetens relevanta beslut
  .

ska storleken på EU:s reserv

kriser inom jordbruket minst motsvara det inledande belopp som avsatts 2021 med möjlighet till höjningar under periodens gång upp till ett tak på 1 500 000 000 EUR

löpande priser, utan att detta påverkar budgetmyndighetens relevanta beslut

Storleken på EU:s reserv för kriser inom jordbruket ska anpassas genom det årliga budgetförfarandet och/eller under året
  när så är lämpligt med tanke på krisutvecklingen eller utsikterna under innevarande eller följande år och med hänsyn till
  tillgängliga inkomster som avsatts för
  EGFJ
  eller tillgängliga marginaler inom ramen för EGFJ:s särskilda utgiftstak
  .

Storleken på EU:s reserv för kriser inom jordbruket ska anpassas genom det årliga budgetförfarandet och/eller under året

tillgängliga inkomster som avsatts för

eller tillgängliga marginaler inom ramen för EGFJ:s särskilda utgiftstak

Ändringar 82 och 244

Ändringar 82 och 244

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Om de tillgängliga anslagen inte är tillräckliga kan budgetdisciplin användas för att fylla upp reserven upp till det inledande belopp som avses i första stycket. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om de tillgängliga anslagen inte är tillräckliga kan budgetdisciplin användas för att fylla upp reserven upp till det inledande belopp som avses i första stycket.

Om de tillgängliga anslagen inte är tillräckliga kan budgetdisciplin användas för att fylla upp reserven upp till det inledande belopp som avses i första stycket.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Genom undantag från artikel 12.2 d i budgetförordningen ska anslag i 
  jordbruksreserven
  som inte blivit föremål för några åtaganden föras över utan tidsbegränsning för att finansiera
  jordbruksreserven
  påföljande budgetår. | Genom undantag från artikel 12.2 d i budgetförordningen ska anslag i 
  reserven
  som inte blivit föremål för några åtaganden föras över utan tidsbegränsning för att finansiera
  reserven
  påföljande budgetår. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Genom undantag från artikel 12.2 d i budgetförordningen ska anslag i 
  jordbruksreserven
  som inte blivit föremål för några åtaganden föras över utan tidsbegränsning för att finansiera
  jordbruksreserven
  påföljande budgetår.

jordbruksreserven

jordbruksreserven

Genom undantag från artikel 12.2 d i budgetförordningen ska anslag i 
  reserven
  som inte blivit föremål för några åtaganden föras över utan tidsbegränsning för att finansiera
  reserven
  påföljande budgetår.

reserven

reserven

Ändringar 84 och 247

Ändringar 84 och 247

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 3

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Dessutom ska genom undantag från artikel 12.2 d i budgetförordningen det sammanlagda oanvända beloppet från krisreserven som finns tillgängligt vid utgången av 2020 föras över till år 2021 utan att återföras till de budgetrubriker som täcker de åtgärder som avses i artikel 5.2 c och göras tillgängligt för finansiering av jordbruksreserven. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Dessutom ska genom undantag från artikel 12.2 d i budgetförordningen det sammanlagda oanvända beloppet från krisreserven som finns tillgängligt vid utgången av 2020 föras över till år 2021 utan att återföras till de budgetrubriker som täcker de åtgärder som avses i artikel 5.2 c och göras tillgängligt för finansiering av jordbruksreserven.

Dessutom ska genom undantag från artikel 12.2 d i budgetförordningen det sammanlagda oanvända beloppet från krisreserven som finns tillgängligt vid utgången av 2020 föras över till år 2021 utan att återföras till de budgetrubriker som täcker de åtgärder som avses i artikel 5.2 c och göras tillgängligt för finansiering av jordbruksreserven.

utgår

utgår

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 15 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En justeringsgrad för direktstödsinterventionerna enligt artikel 5.2 c i denna förordning
  och unionens finansiella bidrag till de särskilda åtgärder som avses i artikel 5.2 f i denna förordning och som beviljats enligt kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 och kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013
  (nedan kallad justeringsgraden) ska fastställas av kommissionen när prognoserna för finansieringen av interventionerna och åtgärderna under detta undre tak för ett visst budgetår, tyder på att det tillämpliga årliga taket kommer att överskridas. | En justeringsgrad för direktstödsinterventionerna enligt artikel 5.2 c i denna förordning (nedan kallad justeringsgraden) ska fastställas av kommissionen när prognoserna för finansieringen av interventionerna och åtgärderna under detta undre tak för ett visst budgetår, tyder på att det tillämpliga årliga taket kommer att överskridas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

En justeringsgrad för direktstödsinterventionerna enligt artikel 5.2 c i denna förordning
  och unionens finansiella bidrag till de särskilda åtgärder som avses i artikel 5.2 f i denna förordning och som beviljats enligt kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 och kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013
  (nedan kallad justeringsgraden) ska fastställas av kommissionen när prognoserna för finansieringen av interventionerna och åtgärderna under detta undre tak för ett visst budgetår, tyder på att det tillämpliga årliga taket kommer att överskridas.

och unionens finansiella bidrag till de särskilda åtgärder som avses i artikel 5.2 f i denna förordning och som beviljats enligt kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 och kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013

En justeringsgrad för direktstödsinterventionerna enligt artikel 5.2 c i denna förordning (nedan kallad justeringsgraden) ska fastställas av kommissionen när prognoserna för finansieringen av interventionerna och åtgärderna under detta undre tak för ett visst budgetår, tyder på att det tillämpliga årliga taket kommer att överskridas.

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

Artikel 15 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Den justeringsgrad som fastställts i enlighet med denna artikel ska endast tillämpas på direktstöd som överstiger 2 000 EUR och ska beviljas mottagare under det aktuella kalenderåret. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den justeringsgrad som fastställts i enlighet med denna artikel ska endast tillämpas på direktstöd som överstiger 2 000 EUR och ska beviljas mottagare under det aktuella kalenderåret.

Den justeringsgrad som fastställts i enlighet med denna artikel ska endast tillämpas på direktstöd som överstiger 2 000 EUR och ska beviljas mottagare under det aktuella kalenderåret.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 6

Artikel 19 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa de tilläggsbetalningar eller avdrag för att justera betalningarna som gjorts i enlighet med punkt 3
  utan att
  tillämpa det förfarande som avses i artikel 101. | 6.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa de tilläggsbetalningar eller avdrag för att justera betalningarna som gjorts i enlighet med punkt 3
  och
  tillämpa det förfarande som avses i artikel 101. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa de tilläggsbetalningar eller avdrag för att justera betalningarna som gjorts i enlighet med punkt 3
  utan att
  tillämpa det förfarande som avses i artikel 101.

6.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa de tilläggsbetalningar eller avdrag för att justera betalningarna som gjorts i enlighet med punkt 3
  och
  tillämpa det förfarande som avses i artikel 101.

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – stycke 2

Artikel 22 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I enlighet med artikel 7 b ska kommissionen kostnadsfritt tillhandahålla dessa satellitdata till de myndigheter som är behöriga för
  arealövervakningssystemet
  eller till tjänsteleverantörer som bemyndigats av dessa att företräda dem. | I enlighet med artikel 7 b ska kommissionen kostnadsfritt tillhandahålla dessa satellitdata till de myndigheter som är behöriga för
  arealövervaknings- och kontrollsystemet
  eller till tjänsteleverantörer som bemyndigats av dessa att företräda dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I enlighet med artikel 7 b ska kommissionen kostnadsfritt tillhandahålla dessa satellitdata till de myndigheter som är behöriga för
  arealövervakningssystemet
  eller till tjänsteleverantörer som bemyndigats av dessa att företräda dem.

arealövervakningssystemet

I enlighet med artikel 7 b ska kommissionen kostnadsfritt tillhandahålla dessa satellitdata till de myndigheter som är behöriga för
  arealövervaknings- och kontrollsystemet
  eller till tjänsteleverantörer som bemyndigats av dessa att företräda dem.

arealövervaknings- och kontrollsystemet

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – stycke 4

Artikel 22 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen får anförtro specialiserade enheter att utföra uppgifter som rör teknik eller arbetsmetoder i samband med det
  arealövervakningssystem
  som avses i artikel 64.1 c. | Kommissionen får anförtro specialiserade enheter att utföra uppgifter som rör teknik eller arbetsmetoder i samband med det
  arealövervaknings- och kontrollsystem
  som avses i artikel 64.1 c. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen får anförtro specialiserade enheter att utföra uppgifter som rör teknik eller arbetsmetoder i samband med det
  arealövervakningssystem
  som avses i artikel 64.1 c.

arealövervakningssystem

Kommissionen får anförtro specialiserade enheter att utföra uppgifter som rör teknik eller arbetsmetoder i samband med det
  arealövervaknings- och kontrollsystem
  som avses i artikel 64.1 c.

arealövervaknings- och kontrollsystem

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – stycke 1 – led b

Artikel 23 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | säkerställa jordbruksekonomisk övervakning och miljö- och klimatövervakning av jordbruksmarkens användning och ändring av jordbruksmarkens användning, inbegripet skogsjordbruk, och övervakning av
  grödornas tillstånd
  så att det kan göras beräkningar, särskilt av avkastning och jordbruksproduktion samt exceptionella omständigheters inverkan på jordbruket, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

säkerställa jordbruksekonomisk övervakning och miljö- och klimatövervakning av jordbruksmarkens användning och ändring av jordbruksmarkens användning, inbegripet skogsjordbruk, och övervakning av
  grödornas tillstånd
  så att det kan göras beräkningar, särskilt av avkastning och jordbruksproduktion samt exceptionella omständigheters inverkan på jordbruket,

grödornas tillstånd

| (b) | säkerställa jordbruksekonomisk övervakning och miljö- och klimatövervakning av jordbruksmarkens användning och ändring av jordbruksmarkens användning, inbegripet skogsjordbruk, och övervakning av
  tillståndet för mark, vatten, grödor och annan vegetation
  så att det kan göras beräkningar, särskilt av avkastning och jordbruksproduktion samt exceptionella omständigheters inverkan på jordbruket
  och bedömning av hur tåliga jordbrukssystemen är mot klimatförändringar och av framsteg vad gäller uppnåendet av de relevanta målen för hållbar utveckling
  , |
| --- | --- |

(b)

säkerställa jordbruksekonomisk övervakning och miljö- och klimatövervakning av jordbruksmarkens användning och ändring av jordbruksmarkens användning, inbegripet skogsjordbruk, och övervakning av
  tillståndet för mark, vatten, grödor och annan vegetation
  så att det kan göras beräkningar, särskilt av avkastning och jordbruksproduktion samt exceptionella omständigheters inverkan på jordbruket
  och bedömning av hur tåliga jordbrukssystemen är mot klimatförändringar och av framsteg vad gäller uppnåendet av de relevanta målen för hållbar utveckling
  ,

tillståndet för mark, vatten, grödor och annan vegetation

och bedömning av hur tåliga jordbrukssystemen är mot klimatförändringar och av framsteg vad gäller uppnåendet av de relevanta målen för hållbar utveckling

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – stycke 1 – led d

Artikel 23 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | bidra till världsmarknadernas öppenhet, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

bidra till världsmarknadernas öppenhet, och

| (d) | bidra till
  särskilda åtgärder för att öka
  världsmarknadernas öppenhet
  inbegripet marknadsövervakning
  ,
  med beaktande av unionens mål
  och
  åtaganden, däribland en konsekvent politik för utveckling. |
| --- | --- |

(d)

bidra till
  särskilda åtgärder för att öka
  världsmarknadernas öppenhet
  inbegripet marknadsövervakning
  ,
  med beaktande av unionens mål
  och
  åtaganden, däribland en konsekvent politik för utveckling.

särskilda åtgärder för att öka

inbegripet marknadsövervakning

med beaktande av unionens mål

åtaganden, däribland en konsekvent politik för utveckling.

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – stycke 2

Artikel 23 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I enlighet med artikel 7
  c
  ska kommissionen finansiera de insatser som rör insamling eller köp av data som krävs för att genomföra och övervaka den gemensamma jordbrukspolitiken, däribland satellitdata, geospatiala data och meteorologiska data, skapande av en rumslig datainfrastruktur samt en webbplats, utförande av särskilda studier om klimatförhållanden, fjärranalyser som används som hjälp vid övervakning av ändring av användningen av jordbruksmark och markkvaliteten, och aktualisering av agrometeorologiska och ekonometriska modeller. Vid behov ska dessa insatser genomföras i samarbete med Europeiska miljöbyrån, JRC och nationella laboratorier och organ eller med deltagande från den privata sektorn. | I enlighet med artikel 7 ska kommissionen finansiera de insatser som rör insamling eller köp av data som krävs för att genomföra och övervaka den gemensamma jordbrukspolitiken
  och dess konsekvenser
  , däribland satellitdata, geospatiala data och meteorologiska data, skapande av en rumslig datainfrastruktur samt en webbplats, utförande av särskilda studier om klimatförhållanden, fjärranalyser som används som hjälp vid övervakning av ändring av användningen av jordbruksmark och markkvaliteten, och aktualisering av agrometeorologiska och ekonometriska modeller. Vid behov ska dessa insatser genomföras i samarbete med Europeiska miljöbyrån, JRC
  , Eurostat
  och nationella laboratorier och organ eller med deltagande från den privata sektorn
  , samtidigt som opartiskhet och fri tillgång till information säkerställs så långt det är möjligt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I enlighet med artikel 7
  c
  ska kommissionen finansiera de insatser som rör insamling eller köp av data som krävs för att genomföra och övervaka den gemensamma jordbrukspolitiken, däribland satellitdata, geospatiala data och meteorologiska data, skapande av en rumslig datainfrastruktur samt en webbplats, utförande av särskilda studier om klimatförhållanden, fjärranalyser som används som hjälp vid övervakning av ändring av användningen av jordbruksmark och markkvaliteten, och aktualisering av agrometeorologiska och ekonometriska modeller. Vid behov ska dessa insatser genomföras i samarbete med Europeiska miljöbyrån, JRC och nationella laboratorier och organ eller med deltagande från den privata sektorn.

c

I enlighet med artikel 7 ska kommissionen finansiera de insatser som rör insamling eller köp av data som krävs för att genomföra och övervaka den gemensamma jordbrukspolitiken
  och dess konsekvenser
  , däribland satellitdata, geospatiala data och meteorologiska data, skapande av en rumslig datainfrastruktur samt en webbplats, utförande av särskilda studier om klimatförhållanden, fjärranalyser som används som hjälp vid övervakning av ändring av användningen av jordbruksmark och markkvaliteten, och aktualisering av agrometeorologiska och ekonometriska modeller. Vid behov ska dessa insatser genomföras i samarbete med Europeiska miljöbyrån, JRC
  , Eurostat
  och nationella laboratorier och organ eller med deltagande från den privata sektorn
  , samtidigt som opartiskhet och fri tillgång till information säkerställs så långt det är möjligt
  .

och dess konsekvenser

, Eurostat

, samtidigt som opartiskhet och fri tillgång till information säkerställs så långt det är möjligt

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 1 – stycke 1 – led a

Artikel 29 – punkt 1 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | 2021:
  1 %
  av Ejflus stöd till den strategiska planen för hela den period den pågår. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

(a)

2021:
  1 %
  av Ejflus stöd till den strategiska planen för hela den period den pågår.

1 %

| (a) | 2021:
  1,5  %
  av Ejflus stöd till den strategiska planen för hela den period den pågår. |
| --- | --- |

(a)

2021:
  1,5  %
  av Ejflus stöd till den strategiska planen för hela den period den pågår.

1,5  %

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 1 – stycke 1 – led b

Artikel 29 – punkt 1 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | 2022:
  1 %
  av Ejflus stöd till den strategiska planen för hela den period den pågår. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

2022:
  1 %
  av Ejflus stöd till den strategiska planen för hela den period den pågår.

1 %

| (b) | 2022:
  1,5  %
  av Ejflus stöd till den strategiska planen för hela den period den pågår. |
| --- | --- |

(b)

2022:
  1,5  %
  av Ejflus stöd till den strategiska planen för hela den period den pågår.

1,5  %

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 3

Artikel 29 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     
  Inga
  ytterligare förskott
  ska
  betalas eller drivas in när en överföring har skett till eller från Ejflu i enlighet med artikel 90 i förordning (EU) .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]. | 3.   Ytterligare förskott
  får
  betalas eller drivas in när en överföring har skett till eller från Ejflu i enlighet med artikel 90 i förordning (EU) .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.
     
  Inga
  ytterligare förskott
  ska
  betalas eller drivas in när en överföring har skett till eller från Ejflu i enlighet med artikel 90 i förordning (EU) .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].

3.   Ytterligare förskott
  får
  betalas eller drivas in när en överföring har skett till eller från Ejflu i enlighet med artikel 90 i förordning (EU) .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 4

Artikel 29 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.
     Den ränta som förskottet ger upphov till ska användas till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och avräknas från beloppet för offentliga utgifter i den slutliga utgiftsdeklarationen. | 4.   Den ränta som förskottet ger upphov till ska användas till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  eller till det regionala interventionsprogrammet
  och avräknas från beloppet för offentliga utgifter i den slutliga utgiftsdeklarationen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.
     Den ränta som förskottet ger upphov till ska användas till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och avräknas från beloppet för offentliga utgifter i den slutliga utgiftsdeklarationen.

4.   Den ränta som förskottet ger upphov till ska användas till den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  eller till det regionala interventionsprogrammet
  och avräknas från beloppet för offentliga utgifter i den slutliga utgiftsdeklarationen.

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1

Artikel 30 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Mellanliggande betalningar ska göras för varje strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken. De ska beräknas genom att den
  bidragsnivå
  som gäller för varje interventionstyp tillämpas på de offentliga utgifter som betalats och som hänför sig till den såsom avses i artikel 85 i förordning (EU) nr .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]. | 1.   Mellanliggande betalningar ska göras för varje strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  eller, i tillämpliga fall, för varje regionalt interventionsprogram
  . De ska beräknas genom att den
  medfinansieringsnivå
  som gäller för varje interventionstyp tillämpas på de offentliga utgifter som betalats och som hänför sig till den såsom avses i artikel 85 i förordning (EU) nr .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Mellanliggande betalningar ska göras för varje strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken. De ska beräknas genom att den
  bidragsnivå
  som gäller för varje interventionstyp tillämpas på de offentliga utgifter som betalats och som hänför sig till den såsom avses i artikel 85 i förordning (EU) nr .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].

1.   Mellanliggande betalningar ska göras för varje strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  eller, i tillämpliga fall, för varje regionalt interventionsprogram
  . De ska beräknas genom att den
  medfinansieringsnivå
  som gäller för varje interventionstyp tillämpas på de offentliga utgifter som betalats och som hänför sig till den såsom avses i artikel 85 i förordning (EU) nr .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 4 – led a

Artikel 30 – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Det belopp som ingår i den första utgiftsdeklarationen måste ha betalats ut tidigare till finansieringsinstrumentet och kan uppgå till 25 % av det totala
  bidragsbeloppet
  för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som anslagits till finansieringsinstrumentet enligt det relevanta finansieringsavtalet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Det belopp som ingår i den första utgiftsdeklarationen måste ha betalats ut tidigare till finansieringsinstrumentet och kan uppgå till 25 % av det totala
  bidragsbeloppet
  för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som anslagits till finansieringsinstrumentet enligt det relevanta finansieringsavtalet.

bidragsbeloppet

| (a) | Det belopp som ingår i den första utgiftsdeklarationen måste ha betalats ut tidigare till finansieringsinstrumentet och kan uppgå till 25 % av det totala
  medfinansieringsbeloppet
  för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som anslagits till finansieringsinstrumentet enligt det relevanta finansieringsavtalet. |
| --- | --- |

(a)

Det belopp som ingår i den första utgiftsdeklarationen måste ha betalats ut tidigare till finansieringsinstrumentet och kan uppgå till 25 % av det totala
  medfinansieringsbeloppet
  för den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken som anslagits till finansieringsinstrumentet enligt det relevanta finansieringsavtalet.

medfinansieringsbeloppet

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 1

Artikel 31 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.
     Efter mottagande av den sista
  årliga
  prestationsrapporten om genomförandet av en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska kommissionen göra slutbetalningen
  , under förutsättning att resurser finns tillgängliga
  , på grundval av den finansieringsplanen som gäller för typerna av Ejflu-interventioner, årsräkenskaperna för det senaste budgetåret då den berörda strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken genomfördes och motsvarande beslut om avslutande av räkenskaperna. Dessa räkenskaper ska ha inkommit till kommissionen senast sex månader efter det fastställda slutdatumet för stödberättigande av utgifter som föreskrivs i artikel 80.3 i förordning (EU) nr .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], och ska omfatta de utgifter det utbetalande organet har betalat fram till och med det sista datumet för stödberättigande av utgifter. | 1.   Efter mottagande av den sista
  avslutsrapporten
  om genomförandet av en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska kommissionen göra slutbetalningen, på grundval av den finansieringsplanen som gäller för typerna av Ejflu-interventioner, årsräkenskaperna för det senaste budgetåret då den berörda strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken genomfördes och motsvarande beslut om avslutande av räkenskaperna. Dessa räkenskaper ska ha inkommit till kommissionen senast sex månader efter det fastställda slutdatumet för stödberättigande av utgifter som föreskrivs i artikel 80.3 i förordning (EU) nr .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], och ska omfatta de utgifter det utbetalande organet har betalat fram till och med det sista datumet för stödberättigande av utgifter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.
     Efter mottagande av den sista
  årliga
  prestationsrapporten om genomförandet av en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska kommissionen göra slutbetalningen
  , under förutsättning att resurser finns tillgängliga
  , på grundval av den finansieringsplanen som gäller för typerna av Ejflu-interventioner, årsräkenskaperna för det senaste budgetåret då den berörda strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken genomfördes och motsvarande beslut om avslutande av räkenskaperna. Dessa räkenskaper ska ha inkommit till kommissionen senast sex månader efter det fastställda slutdatumet för stödberättigande av utgifter som föreskrivs i artikel 80.3 i förordning (EU) nr .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], och ska omfatta de utgifter det utbetalande organet har betalat fram till och med det sista datumet för stödberättigande av utgifter.

1.   Efter mottagande av den sista
  avslutsrapporten
  om genomförandet av en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska kommissionen göra slutbetalningen, på grundval av den finansieringsplanen som gäller för typerna av Ejflu-interventioner, årsräkenskaperna för det senaste budgetåret då den berörda strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken genomfördes och motsvarande beslut om avslutande av räkenskaperna. Dessa räkenskaper ska ha inkommit till kommissionen senast sex månader efter det fastställda slutdatumet för stödberättigande av utgifter som föreskrivs i artikel 80.3 i förordning (EU) nr .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], och ska omfatta de utgifter det utbetalande organet har betalat fram till och med det sista datumet för stödberättigande av utgifter.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – punkt 3

Artikel 31 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     Om den sista årliga
  prestationsrapporten
  och de handlingar som är nödvändiga för avslutandet av räkenskaperna för planens sista genomförandeår inte har kommit in till kommissionen senast det datum som anges i punkt 1 medför detta automatiskt återtagande av medlen enligt artikel 32. | 3.   Om den sista årliga
  avslutsrapporten
  och de handlingar som är nödvändiga för avslutandet av räkenskaperna för planens sista genomförandeår inte har kommit in till kommissionen senast det datum som anges i punkt 1 medför detta automatiskt återtagande av medlen enligt artikel 32. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.
     Om den sista årliga
  prestationsrapporten
  och de handlingar som är nödvändiga för avslutandet av räkenskaperna för planens sista genomförandeår inte har kommit in till kommissionen senast det datum som anges i punkt 1 medför detta automatiskt återtagande av medlen enligt artikel 32.

3.   Om den sista årliga
  avslutsrapporten
  och de handlingar som är nödvändiga för avslutandet av räkenskaperna för planens sista genomförandeår inte har kommit in till kommissionen senast det datum som anges i punkt 1 medför detta automatiskt återtagande av medlen enligt artikel 32.

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32 – punkt 1

Artikel 32 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.
     Den del av ett budgetåtagande för landsbygdsutvecklingsinterventioner i en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som inte har använts för utbetalning av förskottet eller för mellanliggande betalningar eller för vilken ingen utgiftsdeklaration som uppfyller kraven i artikel 30.3 har kommit in till kommissionen senast den 31 december det
  andra
  året efter det år då budgetåtagandet gjordes, ska automatiskt återtas av kommissionen. | 1.   Den del av ett budgetåtagande för landsbygdsutvecklingsinterventioner i en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som inte har använts för utbetalning av förskottet eller för mellanliggande betalningar eller för vilken ingen utgiftsdeklaration som uppfyller kraven i artikel 30.3 har kommit in till kommissionen senast den 31 december det
  tredje
  året efter det år då budgetåtagandet gjordes, ska automatiskt återtas av kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.
     Den del av ett budgetåtagande för landsbygdsutvecklingsinterventioner i en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som inte har använts för utbetalning av förskottet eller för mellanliggande betalningar eller för vilken ingen utgiftsdeklaration som uppfyller kraven i artikel 30.3 har kommit in till kommissionen senast den 31 december det
  andra
  året efter det år då budgetåtagandet gjordes, ska automatiskt återtas av kommissionen.

1.   Den del av ett budgetåtagande för landsbygdsutvecklingsinterventioner i en strategisk plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken som inte har använts för utbetalning av förskottet eller för mellanliggande betalningar eller för vilken ingen utgiftsdeklaration som uppfyller kraven i artikel 30.3 har kommit in till kommissionen senast den 31 december det
  tredje
  året efter det år då budgetåtagandet gjordes, ska automatiskt återtas av kommissionen.

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32 – punkt 3

Artikel 32 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     I händelse av ett rättsligt förfarande eller administrativt överklagande med suspensiv verkan, ska den tidsfrist som avses i punkt 1 eller 2 för det automatiska återtagandet, vad avser det belopp som motsvarar de berörda insatserna, avbrytas under tiden det rättsliga förfarandet eller det administrativa överklagandet pågår, under förutsättning att kommissionen får en motiverad anmälan från medlemsstaten senast den 31 januari år N + 
  3
  . | 3.   I händelse av ett rättsligt förfarande eller administrativt överklagande med suspensiv verkan, ska den tidsfrist som avses i punkt 1 eller 2 för det automatiska återtagandet, vad avser det belopp som motsvarar de berörda insatserna, avbrytas under tiden det rättsliga förfarandet eller det administrativa överklagandet pågår, under förutsättning att kommissionen får en motiverad anmälan från medlemsstaten senast den 31 januari år N + 
  4
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.
     I händelse av ett rättsligt förfarande eller administrativt överklagande med suspensiv verkan, ska den tidsfrist som avses i punkt 1 eller 2 för det automatiska återtagandet, vad avser det belopp som motsvarar de berörda insatserna, avbrytas under tiden det rättsliga förfarandet eller det administrativa överklagandet pågår, under förutsättning att kommissionen får en motiverad anmälan från medlemsstaten senast den 31 januari år N + 
  3
  .

3.   I händelse av ett rättsligt förfarande eller administrativt överklagande med suspensiv verkan, ska den tidsfrist som avses i punkt 1 eller 2 för det automatiska återtagandet, vad avser det belopp som motsvarar de berörda insatserna, avbrytas under tiden det rättsliga förfarandet eller det administrativa överklagandet pågår, under förutsättning att kommissionen får en motiverad anmälan från medlemsstaten senast den 31 januari år N + 
  4
  .

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 32 – punkt 4 – stycke 1 – led a

Artikel 32 – punkt 4 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Den del av budgetåtagandena för vilken en utgiftsdeklaration har gjorts, men där ersättningen minskats eller innehållits av kommissionen den 31 december år N + 
  2
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Den del av budgetåtagandena för vilken en utgiftsdeklaration har gjorts, men där ersättningen minskats eller innehållits av kommissionen den 31 december år N + 
  2
  .

2

| (a) | Den del av budgetåtagandena för vilken en utgiftsdeklaration har gjorts, men där ersättningen minskats eller innehållits av kommissionen den 31 december år N + 
  3
  . |
| --- | --- |

(a)

Den del av budgetåtagandena för vilken en utgiftsdeklaration har gjorts, men där ersättningen minskats eller innehållits av kommissionen den 31 december år N + 
  3
  .

3

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 34 – stycke 2 – inledningen

Artikel 34 – stycke 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Inom ramen för Ejflu kan en insats få olika former av stöd från den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och från andra europeiska struktur- och investeringsfonder eller unionsinstrument endast om det sammanlagda ackumulerade stödbelopp som beviljats under de olika stödformerna inte överstiger den högsta stödnivån eller det högsta stödbeloppet som är tillämpligt på den typen av intervention enligt avdelning III i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]. I sådana fall ska
  medlemsstaterna
  inte
  deklarera utgifter till kommissionen för | Inom ramen för Ejflu kan en insats få olika former av stöd från den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och från andra europeiska struktur- och investeringsfonder eller unionsinstrument endast om det sammanlagda ackumulerade stödbelopp som beviljats under de olika stödformerna inte överstiger den högsta stödnivån eller det högsta stödbeloppet som är tillämpligt på den typen av intervention enligt avdelning III i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]. I sådana fall ska
  utgifter
  inte
  deklareras för något av följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Inom ramen för Ejflu kan en insats få olika former av stöd från den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och från andra europeiska struktur- och investeringsfonder eller unionsinstrument endast om det sammanlagda ackumulerade stödbelopp som beviljats under de olika stödformerna inte överstiger den högsta stödnivån eller det högsta stödbeloppet som är tillämpligt på den typen av intervention enligt avdelning III i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]. I sådana fall ska
  medlemsstaterna
  inte
  deklarera utgifter till kommissionen för

medlemsstaterna

deklarera utgifter till kommissionen för

Inom ramen för Ejflu kan en insats få olika former av stöd från den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och från andra europeiska struktur- och investeringsfonder eller unionsinstrument endast om det sammanlagda ackumulerade stödbelopp som beviljats under de olika stödformerna inte överstiger den högsta stödnivån eller det högsta stödbeloppet som är tillämpligt på den typen av intervention enligt avdelning III i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]. I sådana fall ska
  utgifter
  inte
  deklareras för något av följande:

utgifter

deklareras för något av följande:

Ändring 275

Ändring 275

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 35

Artikel 35

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De
  utgifter
  som avses i artikel 5.2 och artikel 6
  får finansieras av unionen endast om | Utgifter
  för de åtgärder som fastställs i förordningarna (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 228/2013, (EU) nr 229/2013 och (EU) nr 1144/2014
  får finansieras av unionen endast om |
| (a) | de har betalats av ackrediterade utbetalande organ, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De
  utgifter
  som avses i artikel 5.2 och artikel 6
  får finansieras av unionen endast om

De

som avses i artikel 5.2 och artikel 6

Utgifter
  för de åtgärder som fastställs i förordningarna (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 228/2013, (EU) nr 229/2013 och (EU) nr 1144/2014
  får finansieras av unionen endast om

för de åtgärder som fastställs i förordningarna (EU) nr 1308/2013, (EU) nr 228/2013, (EU) nr 229/2013 och (EU) nr 1144/2014

(a)

de har betalats av ackrediterade utbetalande organ,

| (a) | de har betalats av ackrediterade utbetalande organ
  och
  , |
| --- | --- |

(a)

de har betalats av ackrediterade utbetalande organ
  och
  ,

och

| (b) | de har betalats på ett sätt som är förenligt med unionens regler,
  eller |
| --- | --- |

(b)

de har betalats på ett sätt som är förenligt med unionens regler,
  eller

eller

| (b) | de har betalats på ett sätt som är förenligt med unionens regler. |
| --- | --- |

(b)

de har betalats på ett sätt som är förenligt med unionens regler.

| (c) | vad gäller typer av interventioner som avses i förordning (EU) nr .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken],










  i) | det finns en motsvarande rapporterad output, och |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

vad gäller typer av interventioner som avses i förordning (EU) nr .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken],

vad gäller typer av interventioner som avses i förordning (EU) nr .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken],

i)

i)

det finns en motsvarande rapporterad output, och

det finns en motsvarande rapporterad output, och

| ii) | de har betalats på ett sätt som är förenligt med tillämpliga styrningssystem, och inte sträcker sig till de villkor för stödberättigande för enskilda stödmottagare som fastställs i de nationella strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

ii)

ii)

de har betalats på ett sätt som är förenligt med tillämpliga styrningssystem, och inte sträcker sig till de villkor för stödberättigande för enskilda stödmottagare som fastställs i de nationella strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

de har betalats på ett sätt som är förenligt med tillämpliga styrningssystem, och inte sträcker sig till de villkor för stödberättigande för enskilda stödmottagare som fastställs i de nationella strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Första stycket c i ska inte gälla förskott som betalats ut till stödmottagare i enlighet med de typer av interventioner som avses
  i förordning (EU)
  nr
  .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].

Första stycket c i ska inte gälla förskott som betalats ut till stödmottagare i enlighet med de typer av interventioner som avses

nr

Utgifter för de åtgärder som fastställs
  i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]
  får finansieras av unionen endast om

Utgifter för de åtgärder som fastställs

får finansieras av unionen endast om

| (a) | de har betalats av ackrediterade utbetalande organ, |
| --- | --- |

(a)

(a)

de har betalats av ackrediterade utbetalande organ,

de har betalats av ackrediterade utbetalande organ,

| (b) | de har betalats på ett sätt som är förenligt med unionens krav, och |
| --- | --- |

(b)

(b)

de har betalats på ett sätt som är förenligt med unionens krav, och

de har betalats på ett sätt som är förenligt med unionens krav, och

| (c) | de har betalats på ett sätt som är förenligt med tillämpliga styrningssystem, inbegripet medlemsstaternas skyldigheter när det gäller ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen i enlighet med artikel 57 i denna förordning och det rapporteringssystem som inrättats för den prestationsrapport som avses i artikel 121
  i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]. |
| --- | --- |

(c)

(c)

de har betalats på ett sätt som är förenligt med tillämpliga styrningssystem, inbegripet medlemsstaternas skyldigheter när det gäller ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen i enlighet med artikel 57 i denna förordning och det rapporteringssystem som inrättats för den prestationsrapport som avses i artikel 121
  i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].

de har betalats på ett sätt som är förenligt med tillämpliga styrningssystem, inbegripet medlemsstaternas skyldigheter när det gäller ett effektivt skydd av unionens ekonomiska intressen i enlighet med artikel 57 i denna förordning och det rapporteringssystem som inrättats för den prestationsrapport som avses i artikel 121

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 2

Artikel 37 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.
     Om kommissionen fastställer utifrån utgiftsdeklarationerna eller den information som avses i artikel 88 att tidsfristerna i artikel 36 inte har hållits, ska den berörda medlemsstaten ges möjlighet att lämna sina synpunkter inom en period som inte ska vara kortare än 30 dagar. Om medlemsstaten inte lämnar något svar på kommissionens begäran inom den fastställda tidsperioden, eller om kommissionen
  anser att det inlämnade svaret är otillräckligt
  , får kommissionen minska månadsbetalningarna eller de mellanliggande betalningarna till den berörda medlemsstaten inom ramen för de genomförandeakter om månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller inom ramen för de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30. | 2.   Om kommissionen fastställer utifrån utgiftsdeklarationerna eller den information som avses i artikel 88 att tidsfristerna i artikel 36 inte har hållits, ska den berörda medlemsstaten ges möjlighet att lämna sina synpunkter inom en period som inte ska vara kortare än 30 dagar. Om medlemsstaten inte lämnar något svar på kommissionens begäran inom den fastställda tidsperioden, eller om kommissionen
  har konstaterat att de kommentarer som lämnats är uppenbart otillräckliga
  , får kommissionen minska månadsbetalningarna eller de mellanliggande betalningarna till den berörda medlemsstaten inom ramen för de genomförandeakter om månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller inom ramen för de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30.
  Kommissionen ska säkerställa att minskningar inte leder till ytterligare förseningar eller svårigheter för slutmottagarna i den berörda medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.
     Om kommissionen fastställer utifrån utgiftsdeklarationerna eller den information som avses i artikel 88 att tidsfristerna i artikel 36 inte har hållits, ska den berörda medlemsstaten ges möjlighet att lämna sina synpunkter inom en period som inte ska vara kortare än 30 dagar. Om medlemsstaten inte lämnar något svar på kommissionens begäran inom den fastställda tidsperioden, eller om kommissionen
  anser att det inlämnade svaret är otillräckligt
  , får kommissionen minska månadsbetalningarna eller de mellanliggande betalningarna till den berörda medlemsstaten inom ramen för de genomförandeakter om månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller inom ramen för de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30.

2.   Om kommissionen fastställer utifrån utgiftsdeklarationerna eller den information som avses i artikel 88 att tidsfristerna i artikel 36 inte har hållits, ska den berörda medlemsstaten ges möjlighet att lämna sina synpunkter inom en period som inte ska vara kortare än 30 dagar. Om medlemsstaten inte lämnar något svar på kommissionens begäran inom den fastställda tidsperioden, eller om kommissionen
  har konstaterat att de kommentarer som lämnats är uppenbart otillräckliga
  , får kommissionen minska månadsbetalningarna eller de mellanliggande betalningarna till den berörda medlemsstaten inom ramen för de genomförandeakter om månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller inom ramen för de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30.
  Kommissionen ska säkerställa att minskningar inte leder till ytterligare förseningar eller svårigheter för slutmottagarna i den berörda medlemsstaten.

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 37 – punkt 3

Artikel 37 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     Minskningar enligt denna artikel ska inte påverka tillämpningen av artikel 51. | 3.   Minskningar enligt denna artikel
  ska tillämpas i enlighet med proportionalitetsprincipen och
  ska inte påverka tillämpningen av artikel 51. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.
     Minskningar enligt denna artikel ska inte påverka tillämpningen av artikel 51.

3.   Minskningar enligt denna artikel
  ska tillämpas i enlighet med proportionalitetsprincipen och
  ska inte påverka tillämpningen av artikel 51.

Ändring 276

Ändring 276

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 38

Artikel 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om medlemsstaterna inte lämnar in de handlingar som avses i artiklarna 8
  .3
  och 11.1 inom tidsfristerna,
  enligt
  artikel
  8
  .
  3, får
  kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne det totalbelopp av månadsbetalningarna som avses i artikel 19.3. Kommissionen ska betala ut de innehållna beloppen när den erhåller de saknade handlingarna från de berörda medlemsstaterna, under förutsättning att dagen för mottagande inte är senare än sex månader efter fristen. | 1.   Om medlemsstaterna inte lämnar in de handlingar
  och de data
  som avses i artiklarna 8 och 11.1 inom tidsfristerna
  i artikel 8
  ,
  och i tillämpliga fall i
  artikel 
  129.1 i förordning (EU).../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] ska
  kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne det totalbelopp av månadsbetalningarna som avses i artikel 19.3. Kommissionen ska betala ut de innehållna beloppen när den erhåller de saknade handlingarna från de berörda medlemsstaterna, under förutsättning att dagen för mottagande inte är senare än sex månader efter fristen. |
| Vad gäller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30 ska utgiftsdeklarationen anses vara ogiltig i enlighet med punkt 6 i den artikeln. | Vad gäller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30 ska utgiftsdeklarationen anses vara ogiltig i enlighet med punkt 6 i den artikeln. |
| 2.
     
  Om kommissionen inom ramen för det årliga prestationsavslut som avses i artikel 52 fastställer att skillnaden mellan den deklarerade utgiften och det belopp som motsvarar relevant rapporterad output är mer än 50 % och medlemsstaten inte kan anföra vederbörligen motiverade skäl får kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30. | |
| Innehållandet ska tillämpas på den relevanta utgiften i fråga om interventioner som har varit föremål för de minskningar som avses i artikel 52.2 och beloppet som hålls inne ska inte överstiga den procentsats som motsvarar den minskning som tillämpats i enlighet med artikel 52.2. De innehållna beloppen ska återbetalas av kommissionen till medlemsstaterna eller förbli permanent nedsatta genom den genomförandeakt som avses i artikel 52. | |
| Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om storleken på innehållandet av utbetalningarna. | |
| 3.   De genomförandeakter som föreskrivs i denna artikel ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2. | 3.   De genomförandeakter som föreskrivs i denna artikel ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2. |
| Innan kommissionen antar dessa genomförandeakter, ska den informera den berörda medlemsstaten om sin avsikt att göra detta och ge medlemsstaten möjlighet att lämna ytterligare information inom en period som inte ska vara kortare än 30 dagar. | Innan kommissionen antar dessa genomförandeakter, ska den informera den berörda medlemsstaten om sin avsikt att göra detta och ge medlemsstaten möjlighet att lämna ytterligare information inom en period som inte ska vara kortare än 30 dagar. |
| Genomförandeakterna som fastställer de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30, ska ta hänsyn till de genomförandeakter som antas i enlighet med denna punkt. | Genomförandeakterna som fastställer de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30, ska ta hänsyn till de genomförandeakter som antas i enlighet med denna punkt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om medlemsstaterna inte lämnar in de handlingar som avses i artiklarna 8
  .3
  och 11.1 inom tidsfristerna,
  enligt
  artikel
  8
  .
  3, får
  kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne det totalbelopp av månadsbetalningarna som avses i artikel 19.3. Kommissionen ska betala ut de innehållna beloppen när den erhåller de saknade handlingarna från de berörda medlemsstaterna, under förutsättning att dagen för mottagande inte är senare än sex månader efter fristen.

1.   Om medlemsstaterna inte lämnar in de handlingar
  och de data
  som avses i artiklarna 8 och 11.1 inom tidsfristerna
  i artikel 8
  ,
  och i tillämpliga fall i
  artikel 
  129.1 i förordning (EU).../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] ska
  kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne det totalbelopp av månadsbetalningarna som avses i artikel 19.3. Kommissionen ska betala ut de innehållna beloppen när den erhåller de saknade handlingarna från de berörda medlemsstaterna, under förutsättning att dagen för mottagande inte är senare än sex månader efter fristen.

Vad gäller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30 ska utgiftsdeklarationen anses vara ogiltig i enlighet med punkt 6 i den artikeln.

Vad gäller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30 ska utgiftsdeklarationen anses vara ogiltig i enlighet med punkt 6 i den artikeln.

2.
     
  Om kommissionen inom ramen för det årliga prestationsavslut som avses i artikel 52 fastställer att skillnaden mellan den deklarerade utgiften och det belopp som motsvarar relevant rapporterad output är mer än 50 % och medlemsstaten inte kan anföra vederbörligen motiverade skäl får kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30.

Innehållandet ska tillämpas på den relevanta utgiften i fråga om interventioner som har varit föremål för de minskningar som avses i artikel 52.2 och beloppet som hålls inne ska inte överstiga den procentsats som motsvarar den minskning som tillämpats i enlighet med artikel 52.2. De innehållna beloppen ska återbetalas av kommissionen till medlemsstaterna eller förbli permanent nedsatta genom den genomförandeakt som avses i artikel 52.

Innehållandet ska tillämpas på den relevanta utgiften i fråga om interventioner som har varit föremål för de minskningar som avses i artikel 52.2 och beloppet som hålls inne ska inte överstiga den procentsats som motsvarar den minskning som tillämpats i enlighet med artikel 52.2. De innehållna beloppen ska återbetalas av kommissionen till medlemsstaterna eller förbli permanent nedsatta genom den genomförandeakt som avses i artikel 52.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om storleken på innehållandet av utbetalningarna.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om storleken på innehållandet av utbetalningarna.

3.   De genomförandeakter som föreskrivs i denna artikel ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2.

3.   De genomförandeakter som föreskrivs i denna artikel ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2.

Innan kommissionen antar dessa genomförandeakter, ska den informera den berörda medlemsstaten om sin avsikt att göra detta och ge medlemsstaten möjlighet att lämna ytterligare information inom en period som inte ska vara kortare än 30 dagar.

Innan kommissionen antar dessa genomförandeakter, ska den informera den berörda medlemsstaten om sin avsikt att göra detta och ge medlemsstaten möjlighet att lämna ytterligare information inom en period som inte ska vara kortare än 30 dagar.

Genomförandeakterna som fastställer de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30, ska ta hänsyn till de genomförandeakter som antas i enlighet med denna punkt.

Genomförandeakterna som fastställer de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30, ska ta hänsyn till de genomförandeakter som antas i enlighet med denna punkt.

Ändring 277

Ändring 277

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 38a (ny)

Artikel 38a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 38a |
| | Årlig prestationsövervakning |
| | 1.
     
  Kommissionen ska övervaka de insatser som genomförs inom ramen för de interventioner som avses i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] och bedöma överensstämmelsen mellan den verkliga output och de verkliga utgifter som rapporteras i prestationsrapporten från och med den ... [två år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas] och därefter varje år. |
| | 2.
     
  Om kommissionen inom ramen för den årliga prestationsövervakning som avses i punkt 1 fastställer att skillnaden mellan den deklarerade utgiften och det belopp som motsvarar relevant rapporterad output är mer än 35 % ska medlemsstaten lämna in motiveringar till kommissionen före det översynsmöte som avses i artikel 122 i den förordningen. |
| | Om medlemsstaten inte kan anföra vederbörligen motiverade skäl till skillnaden ska kommissionen begära att den berörda medlemsstaten gör en bedömning av de aspekter som påverkar genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt när det gäller potentiella framtida avvikelser från relevanta delmål i framtiden och förutsebara svårigheter med att uppnå de relevanta målen för resultatindikatorer inom ramen för den fleråriga prestationsöversyn som avses i artikel 121 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], och, i tillämpliga fall, redogöra för åtgärder som redan har vidtagits och som ska vidtas. |
| | Kommissionen får vid behov utfärda en tidig varning under översynsmötet och uppmana medlemsstaten fastställa och genomföra de ytterligare avhjälpande åtgärderna för påföljande budgetår. |
| | 3.
     
  Senast den 15 mars ... [två år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas] och varje efterföljande år ska kommissionen till Europaparlamentet överlämna en sammanfattande rapport om den årliga prestationsövervakning som genomförts under det föregående kalenderåret, inklusive tidiga varningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 38a

Artikel 38a

Årlig prestationsövervakning

Årlig prestationsövervakning

1.
     
  Kommissionen ska övervaka de insatser som genomförs inom ramen för de interventioner som avses i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] och bedöma överensstämmelsen mellan den verkliga output och de verkliga utgifter som rapporteras i prestationsrapporten från och med den ... [två år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas] och därefter varje år.

2.
     
  Om kommissionen inom ramen för den årliga prestationsövervakning som avses i punkt 1 fastställer att skillnaden mellan den deklarerade utgiften och det belopp som motsvarar relevant rapporterad output är mer än 35 % ska medlemsstaten lämna in motiveringar till kommissionen före det översynsmöte som avses i artikel 122 i den förordningen.

Om medlemsstaten inte kan anföra vederbörligen motiverade skäl till skillnaden ska kommissionen begära att den berörda medlemsstaten gör en bedömning av de aspekter som påverkar genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt när det gäller potentiella framtida avvikelser från relevanta delmål i framtiden och förutsebara svårigheter med att uppnå de relevanta målen för resultatindikatorer inom ramen för den fleråriga prestationsöversyn som avses i artikel 121 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], och, i tillämpliga fall, redogöra för åtgärder som redan har vidtagits och som ska vidtas.

Om medlemsstaten inte kan anföra vederbörligen motiverade skäl till skillnaden ska kommissionen begära att den berörda medlemsstaten gör en bedömning av de aspekter som påverkar genomförandet av den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt när det gäller potentiella framtida avvikelser från relevanta delmål i framtiden och förutsebara svårigheter med att uppnå de relevanta målen för resultatindikatorer inom ramen för den fleråriga prestationsöversyn som avses i artikel 121 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], och, i tillämpliga fall, redogöra för åtgärder som redan har vidtagits och som ska vidtas.

Kommissionen får vid behov utfärda en tidig varning under översynsmötet och uppmana medlemsstaten fastställa och genomföra de ytterligare avhjälpande åtgärderna för påföljande budgetår.

Kommissionen får vid behov utfärda en tidig varning under översynsmötet och uppmana medlemsstaten fastställa och genomföra de ytterligare avhjälpande åtgärderna för påföljande budgetår.

3.
     
  Senast den 15 mars ... [två år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas] och varje efterföljande år ska kommissionen till Europaparlamentet överlämna en sammanfattande rapport om den årliga prestationsövervakning som genomförts under det föregående kalenderåret, inklusive tidiga varningar.

Ändring 278

Ändring 278

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 39

Artikel 39

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Innehållande av utbetalningar i samband med den fleråriga
  prestationsövervakningen | Innehållande
  och minskning
  av utbetalningar i samband med den fleråriga
  prestationsöversynen |
| 1.   Vid försenade eller otillräckliga framsteg mot
  målen
  som anges i den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och övervakas i enlighet med artiklarna 115 och 116 i förordning (EU) .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]
  får kommissionen uppmana den berörda medlemsstaten att genomföra de avhjälpande åtgärder som krävs enligt en handlingsplan med tydliga framstegsindikatorer som ska fastställas i samråd med kommissionen
  . | 1.   
  Kommissionen ska genomföra en flerårig prestationsöversyn enligt artikel 121 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] på grundval av informationen i prestationsrapporterna från och med den ... [två år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas] och därefter vartannat år. |
| | Vid försenade eller otillräckliga framsteg mot
  milstolpar för resultatindikatorer och när det rapporterade värdet av en eller flera resultatindikatorer
  som anges i den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och övervakas i enlighet med artiklarna 115 och 116 i förordning (EU) .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]
  uppvisar ett gap på över 25 % för rapporteringsåret i fråga, ska den berörda medlemsstaten lämna in en motivering för denna avvikelse före det översynsmöte som avses i artikel 122 i den förordningen
  . |
| | När den berörda medlemsstaten inte kan ge en motivering till denna avvikelse får kommissionen under översynsmötet begära att den berörda medlemsstaten i samråd med kommissionen utformar och fastställer en handlingsplan och genomför denna handlingsplan. |
| | Den berörda medlemsstaten ska inom tre månader efter kommissionens begäran lämna in den handlingsplan som avses i andra stycket till kommissionen, tillsammans med information om nödvändiga avhjälpande åtgärder och den förväntade tidsplanen för genomförandet. I handlingsplanen ska det tydligt framgå vilka interventioner som hör samman med de resultatindikatorer där avvikelser har konstaterats. |
| | Inom 30 dagar ska kommissionen antingen skriftligen underrätta den berörda medlemsstaten om att den godtar handlingsplanen eller skicka en begäran om ändringar till den berörda medlemsstaten. Den berörda medlemsstaten ska följa handlingsplanen och den förväntade tidsplanen för genomförandet, i enlighet med vad kommissionen har godkänt. |
| Kommissionen
  får
  anta
  genomförandeakter för att fastställa närmare regler om handlingsplanernas beståndsdelar och förfarandet för
  att
  inrätta handlingsplanerna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3. | I syfte att fastställa de handlingsplaner som avses i denna punkt ska
  kommissionen anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 100, som kompletterar denna förordning genom
  att
  fastställa närmare regler om handlingsplanernas beståndsdelar, inklusive
  i 
  synnerhet en definition av framstegsindikatorer, och förfarandet för att fastställa dessa handlingsplaner
  . |
| 2.   Om
  medlemsstaterna
  inte lämnar in eller genomför den handlingsplan som avses i punkt 1, eller om
  handlingsplanen
  är uppenbart otillräcklig för att avhjälpa situationen, får kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30. | 2.   Om
  den berörda medlemsstaten
  inte lämnar in eller genomför den handlingsplan som avses i punkt 1, eller om
  den handlingsplan som lämnats in av medlemsstaten
  är uppenbart otillräcklig för att avhjälpa situationen, får kommissionen
  , efter att ha hört den berörda medlemsstaten och gett den möjlighet att yttra sig inom 30 dagar,
  anta genomförandeakter för att hålla inne de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30. |
| | Om den berörda medlemsstaten har svarat och lagt fram sina anmärkningar och kommissionen har bedömt att dessa iakttagelser är otillräckliga, ska kommissionen, vid behov och senast när genomförandeakten antas, lämna en motivering till varför de inlämnade anmärkningarna inte är tillräckliga. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarandet i artikel 101.2. |
| | Kommissionen ska ta hänsyn till den tidsram som anges för genomförandet av handlingsplanen innan den inleder något förfarande för innehållande i enlighet med denna artikel. Kommissionen ska även beakta fall av force majeure och allvarlig kris som kan ha hindrat medlemsstaten från att korrekt genomföra sin handlingsplan och nå de aktuella milstolparna. |
| Innehållandet av utbetalningarna ska
  tillämpas
  enligt proportionalitetsprincipen för de relevanta utgifter som rör de interventioner som omfattades av den handlingsplanen. Kommissionen ska betala ut de innehållna beloppen när den på grundval av den prestationsöversyn som avses i artikel 121 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] kan fastställa att tillfredsställande framsteg mot
  målen
  har uppnåtts. Om situationen inte är avhjälpt vid
  avslutandet
  av
  den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  får kommissionen anta en genomförandeakt som slutgiltigt minskar det innehållna beloppet för den berörda medlemsstaten. | Innehållande av utbetalningar ska
  göras
  enligt proportionalitetsprincipen för de relevanta utgifter som rör de interventioner som omfattades av den handlingsplanen. Kommissionen ska betala ut de innehållna beloppen när den på grundval av den prestationsöversyn som avses i artikel 121 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] kan fastställa att tillfredsställande framsteg mot
  milstolparna och det rapporterade värdet av resultatindikatorerna
  har uppnåtts. |
| | Vid tillämpning av denna artikel betyder ”tillfredsställande framsteg” att den berörda medlemsstaten har genomfört handlingsplanen, och att de uppnådda milstolparna och det rapporterade värdet av de berörda resultatindikatorerna utgör en avvikelse på mindre än 25 % för de aktuella rapporteringsåren. |
| | Den berörda medlemsstaten kan frivilligt underrätta kommissionen om hur handlingsplanen framskrider under budgetåret för att ge kommissionen möjlighet att bedöma framstegen för att nå milstolparna. Om en medlemsstat kan visa att den avvikelse som ledde till innehållandet minskar till under 25 % under budgetåret ska de innehållna medlen betalas ut. |
| | Om situationen inte är avhjälpt vid
  slutet
  av
  den sjätte månaden efter innehållandet
  får kommissionen anta en genomförandeakt som slutgiltigt minskar det innehållna beloppet för den berörda medlemsstaten
  . De slutgiltigt minskade beloppen ska omfördelas till medlemsstaterna för att belöna tillfredsställande prestation enligt artikel 39a. |
| Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om storleken på och varaktigheten för innehållandet av utbetalningarna och villkoret för återbetalning eller minskning av dessa belopp i samband med den fleråriga
  prestationsövervakningen
  . | Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om storleken på och varaktigheten för innehållandet av utbetalningarna och villkoret för återbetalning eller minskning av dessa belopp i samband med den fleråriga
  prestationsöversynen
  . |
| 3.   Dessa genomförandeakter som föreskrivs i stycke 1 och 2 ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2. | 3.   Dessa genomförandeakter som föreskrivs i stycke 1 och 2 ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2. |
| Innan kommissionen antar dessa genomförandeakter ska den informera den berörda medlemsstaten om sin avsikt att göra detta och uppmana medlemsstaten att svara inom en period som inte får vara kortare än 30 dagar. | Innan kommissionen antar dessa genomförandeakter ska den informera den berörda medlemsstaten om sin avsikt att göra detta och uppmana medlemsstaten att svara inom en period som inte får vara kortare än 30 dagar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Innehållande av utbetalningar i samband med den fleråriga
  prestationsövervakningen

prestationsövervakningen

Innehållande
  och minskning
  av utbetalningar i samband med den fleråriga
  prestationsöversynen

och minskning

prestationsöversynen

1.   Vid försenade eller otillräckliga framsteg mot
  målen
  som anges i den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och övervakas i enlighet med artiklarna 115 och 116 i förordning (EU) .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]
  får kommissionen uppmana den berörda medlemsstaten att genomföra de avhjälpande åtgärder som krävs enligt en handlingsplan med tydliga framstegsindikatorer som ska fastställas i samråd med kommissionen
  .

1.   
  Kommissionen ska genomföra en flerårig prestationsöversyn enligt artikel 121 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] på grundval av informationen i prestationsrapporterna från och med den ... [två år efter den dag då denna förordning börjar tillämpas] och därefter vartannat år.

Vid försenade eller otillräckliga framsteg mot
  milstolpar för resultatindikatorer och när det rapporterade värdet av en eller flera resultatindikatorer
  som anges i den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och övervakas i enlighet med artiklarna 115 och 116 i förordning (EU) .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]
  uppvisar ett gap på över 25 % för rapporteringsåret i fråga, ska den berörda medlemsstaten lämna in en motivering för denna avvikelse före det översynsmöte som avses i artikel 122 i den förordningen
  .

milstolpar för resultatindikatorer och när det rapporterade värdet av en eller flera resultatindikatorer

uppvisar ett gap på över 25 % för rapporteringsåret i fråga, ska den berörda medlemsstaten lämna in en motivering för denna avvikelse före det översynsmöte som avses i artikel 122 i den förordningen

När den berörda medlemsstaten inte kan ge en motivering till denna avvikelse får kommissionen under översynsmötet begära att den berörda medlemsstaten i samråd med kommissionen utformar och fastställer en handlingsplan och genomför denna handlingsplan.

När den berörda medlemsstaten inte kan ge en motivering till denna avvikelse får kommissionen under översynsmötet begära att den berörda medlemsstaten i samråd med kommissionen utformar och fastställer en handlingsplan och genomför denna handlingsplan.

Den berörda medlemsstaten ska inom tre månader efter kommissionens begäran lämna in den handlingsplan som avses i andra stycket till kommissionen, tillsammans med information om nödvändiga avhjälpande åtgärder och den förväntade tidsplanen för genomförandet. I handlingsplanen ska det tydligt framgå vilka interventioner som hör samman med de resultatindikatorer där avvikelser har konstaterats.

Den berörda medlemsstaten ska inom tre månader efter kommissionens begäran lämna in den handlingsplan som avses i andra stycket till kommissionen, tillsammans med information om nödvändiga avhjälpande åtgärder och den förväntade tidsplanen för genomförandet. I handlingsplanen ska det tydligt framgå vilka interventioner som hör samman med de resultatindikatorer där avvikelser har konstaterats.

Inom 30 dagar ska kommissionen antingen skriftligen underrätta den berörda medlemsstaten om att den godtar handlingsplanen eller skicka en begäran om ändringar till den berörda medlemsstaten. Den berörda medlemsstaten ska följa handlingsplanen och den förväntade tidsplanen för genomförandet, i enlighet med vad kommissionen har godkänt.

Inom 30 dagar ska kommissionen antingen skriftligen underrätta den berörda medlemsstaten om att den godtar handlingsplanen eller skicka en begäran om ändringar till den berörda medlemsstaten. Den berörda medlemsstaten ska följa handlingsplanen och den förväntade tidsplanen för genomförandet, i enlighet med vad kommissionen har godkänt.

Kommissionen
  får
  anta
  genomförandeakter för att fastställa närmare regler om handlingsplanernas beståndsdelar och förfarandet för
  att
  inrätta handlingsplanerna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

får

genomförandeakter för att fastställa närmare regler om handlingsplanernas beståndsdelar och förfarandet för

inrätta handlingsplanerna. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

I syfte att fastställa de handlingsplaner som avses i denna punkt ska
  kommissionen anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 100, som kompletterar denna förordning genom
  att
  fastställa närmare regler om handlingsplanernas beståndsdelar, inklusive
  i 
  synnerhet en definition av framstegsindikatorer, och förfarandet för att fastställa dessa handlingsplaner
  .

I syfte att fastställa de handlingsplaner som avses i denna punkt ska

delegerade akter i enlighet med artikel 100, som kompletterar denna förordning genom

fastställa närmare regler om handlingsplanernas beståndsdelar, inklusive

synnerhet en definition av framstegsindikatorer, och förfarandet för att fastställa dessa handlingsplaner

2.   Om
  medlemsstaterna
  inte lämnar in eller genomför den handlingsplan som avses i punkt 1, eller om
  handlingsplanen
  är uppenbart otillräcklig för att avhjälpa situationen, får kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30.

2.   Om
  den berörda medlemsstaten
  inte lämnar in eller genomför den handlingsplan som avses i punkt 1, eller om
  den handlingsplan som lämnats in av medlemsstaten
  är uppenbart otillräcklig för att avhjälpa situationen, får kommissionen
  , efter att ha hört den berörda medlemsstaten och gett den möjlighet att yttra sig inom 30 dagar,
  anta genomförandeakter för att hålla inne de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30.

Om den berörda medlemsstaten har svarat och lagt fram sina anmärkningar och kommissionen har bedömt att dessa iakttagelser är otillräckliga, ska kommissionen, vid behov och senast när genomförandeakten antas, lämna en motivering till varför de inlämnade anmärkningarna inte är tillräckliga. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarandet i artikel 101.2.

Om den berörda medlemsstaten har svarat och lagt fram sina anmärkningar och kommissionen har bedömt att dessa iakttagelser är otillräckliga, ska kommissionen, vid behov och senast när genomförandeakten antas, lämna en motivering till varför de inlämnade anmärkningarna inte är tillräckliga. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarandet i artikel 101.2.

Kommissionen ska ta hänsyn till den tidsram som anges för genomförandet av handlingsplanen innan den inleder något förfarande för innehållande i enlighet med denna artikel. Kommissionen ska även beakta fall av force majeure och allvarlig kris som kan ha hindrat medlemsstaten från att korrekt genomföra sin handlingsplan och nå de aktuella milstolparna.

Kommissionen ska ta hänsyn till den tidsram som anges för genomförandet av handlingsplanen innan den inleder något förfarande för innehållande i enlighet med denna artikel. Kommissionen ska även beakta fall av force majeure och allvarlig kris som kan ha hindrat medlemsstaten från att korrekt genomföra sin handlingsplan och nå de aktuella milstolparna.

Innehållandet av utbetalningarna ska
  tillämpas
  enligt proportionalitetsprincipen för de relevanta utgifter som rör de interventioner som omfattades av den handlingsplanen. Kommissionen ska betala ut de innehållna beloppen när den på grundval av den prestationsöversyn som avses i artikel 121 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] kan fastställa att tillfredsställande framsteg mot
  målen
  har uppnåtts. Om situationen inte är avhjälpt vid
  avslutandet
  av
  den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken
  får kommissionen anta en genomförandeakt som slutgiltigt minskar det innehållna beloppet för den berörda medlemsstaten.

tillämpas

målen

avslutandet

den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken

Innehållande av utbetalningar ska
  göras
  enligt proportionalitetsprincipen för de relevanta utgifter som rör de interventioner som omfattades av den handlingsplanen. Kommissionen ska betala ut de innehållna beloppen när den på grundval av den prestationsöversyn som avses i artikel 121 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] kan fastställa att tillfredsställande framsteg mot
  milstolparna och det rapporterade värdet av resultatindikatorerna
  har uppnåtts.

göras

milstolparna och det rapporterade värdet av resultatindikatorerna

Vid tillämpning av denna artikel betyder ”tillfredsställande framsteg” att den berörda medlemsstaten har genomfört handlingsplanen, och att de uppnådda milstolparna och det rapporterade värdet av de berörda resultatindikatorerna utgör en avvikelse på mindre än 25 % för de aktuella rapporteringsåren.

Vid tillämpning av denna artikel betyder ”tillfredsställande framsteg” att den berörda medlemsstaten har genomfört handlingsplanen, och att de uppnådda milstolparna och det rapporterade värdet av de berörda resultatindikatorerna utgör en avvikelse på mindre än 25 % för de aktuella rapporteringsåren.

Den berörda medlemsstaten kan frivilligt underrätta kommissionen om hur handlingsplanen framskrider under budgetåret för att ge kommissionen möjlighet att bedöma framstegen för att nå milstolparna. Om en medlemsstat kan visa att den avvikelse som ledde till innehållandet minskar till under 25 % under budgetåret ska de innehållna medlen betalas ut.

Den berörda medlemsstaten kan frivilligt underrätta kommissionen om hur handlingsplanen framskrider under budgetåret för att ge kommissionen möjlighet att bedöma framstegen för att nå milstolparna. Om en medlemsstat kan visa att den avvikelse som ledde till innehållandet minskar till under 25 % under budgetåret ska de innehållna medlen betalas ut.

Om situationen inte är avhjälpt vid
  slutet
  av
  den sjätte månaden efter innehållandet
  får kommissionen anta en genomförandeakt som slutgiltigt minskar det innehållna beloppet för den berörda medlemsstaten
  . De slutgiltigt minskade beloppen ska omfördelas till medlemsstaterna för att belöna tillfredsställande prestation enligt artikel 39a.

slutet

den sjätte månaden efter innehållandet

. De slutgiltigt minskade beloppen ska omfördelas till medlemsstaterna för att belöna tillfredsställande prestation enligt artikel 39a.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om storleken på och varaktigheten för innehållandet av utbetalningarna och villkoret för återbetalning eller minskning av dessa belopp i samband med den fleråriga
  prestationsövervakningen
  .

prestationsövervakningen

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om storleken på och varaktigheten för innehållandet av utbetalningarna och villkoret för återbetalning eller minskning av dessa belopp i samband med den fleråriga
  prestationsöversynen
  .

prestationsöversynen

3.   Dessa genomförandeakter som föreskrivs i stycke 1 och 2 ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2.

3.   Dessa genomförandeakter som föreskrivs i stycke 1 och 2 ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2.

Innan kommissionen antar dessa genomförandeakter ska den informera den berörda medlemsstaten om sin avsikt att göra detta och uppmana medlemsstaten att svara inom en period som inte får vara kortare än 30 dagar.

Innan kommissionen antar dessa genomförandeakter ska den informera den berörda medlemsstaten om sin avsikt att göra detta och uppmana medlemsstaten att svara inom en period som inte får vara kortare än 30 dagar.

Ändring 279

Ändring 279

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 39b (ny)

Artikel 39b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 39b |
| | Omfördelning av medel som härrör från minskningar av utbetalningar i samband med den fleråriga prestationsöversynen |
| | 1.
     
  Medel som härrör från minskningar enligt artikel 39.3 i denna förordning ska placeras i en prestationsreserv och användas för att belöna medlemsstater där prestationen har varit tillfredsställande i förhållande till de särskilda mål som avses i artikel 6.1 i förordning (EU).../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] och specificeras närmare i deras strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| | 2.
     
  Sådana medel kan tilldelas medlemsstaterna i slutet av perioden för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att belöna tillfredsställande prestation, förutsatt att den berörda medlemsstaten har uppfyllt villkoret i punkt 3 i denna artikel. |
| | 3.
     
  På grundval av den senaste fleråriga prestationsöversynen ska medlen endast tilldelas de medlemsstater som har uppnått minst 90 % av sitt målvärde i förhållande till de resultatindikatorer som tillämpas på de särskilda mål som anges i artikel 6.1 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] och som anges i deras strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| | Kommissionen ska inom två månader efter mottagande av alla medlemsstaternas senaste prestationsrapport, i enlighet med i artikel 121.2 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], anta en genomförandeakt utan att tillämpa det kommittéförfarande som avses i artikel 101 för att för varje medlemsstat besluta huruvida de respektive strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken har uppnått de målvärden som avses i punkt 3 i denna artikel. |
| | 4.
     
  Om de målvärden som avses i punkt 3 har uppnåtts ska ett belopp beräknas och beviljas av kommissionen till den eller de berörda medlemsstaterna och anses definitivt ha tilldelats till ett budgetår efter avslutandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken på grundval av det beslut som avses i samma punkt. Vid tilldelningen av medlen kan kommissionen ta hänsyn till fall av force majeure och svåra socioekonomiska kriser som hindrar att delmålen uppnås. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 39b

Artikel 39b

Omfördelning av medel som härrör från minskningar av utbetalningar i samband med den fleråriga prestationsöversynen

Omfördelning av medel som härrör från minskningar av utbetalningar i samband med den fleråriga prestationsöversynen

1.
     
  Medel som härrör från minskningar enligt artikel 39.3 i denna förordning ska placeras i en prestationsreserv och användas för att belöna medlemsstater där prestationen har varit tillfredsställande i förhållande till de särskilda mål som avses i artikel 6.1 i förordning (EU).../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] och specificeras närmare i deras strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

2.
     
  Sådana medel kan tilldelas medlemsstaterna i slutet av perioden för de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken för att belöna tillfredsställande prestation, förutsatt att den berörda medlemsstaten har uppfyllt villkoret i punkt 3 i denna artikel.

3.
     
  På grundval av den senaste fleråriga prestationsöversynen ska medlen endast tilldelas de medlemsstater som har uppnått minst 90 % av sitt målvärde i förhållande till de resultatindikatorer som tillämpas på de särskilda mål som anges i artikel 6.1 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] och som anges i deras strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken.

Kommissionen ska inom två månader efter mottagande av alla medlemsstaternas senaste prestationsrapport, i enlighet med i artikel 121.2 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], anta en genomförandeakt utan att tillämpa det kommittéförfarande som avses i artikel 101 för att för varje medlemsstat besluta huruvida de respektive strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken har uppnått de målvärden som avses i punkt 3 i denna artikel.

Kommissionen ska inom två månader efter mottagande av alla medlemsstaternas senaste prestationsrapport, i enlighet med i artikel 121.2 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], anta en genomförandeakt utan att tillämpa det kommittéförfarande som avses i artikel 101 för att för varje medlemsstat besluta huruvida de respektive strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken har uppnått de målvärden som avses i punkt 3 i denna artikel.

4.
     
  Om de målvärden som avses i punkt 3 har uppnåtts ska ett belopp beräknas och beviljas av kommissionen till den eller de berörda medlemsstaterna och anses definitivt ha tilldelats till ett budgetår efter avslutandet av de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken på grundval av det beslut som avses i samma punkt. Vid tilldelningen av medlen kan kommissionen ta hänsyn till fall av force majeure och svåra socioekonomiska kriser som hindrar att delmålen uppnås.

Ändring 224

Ändring 224

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 40

Artikel 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Vid
  allvarliga brister i styrningssystemens funktion
  får
  kommissionen uppmana den berörda medlemsstaten att genomföra de avhjälpande åtgärder som krävs enligt en handlingsplan med tydliga framstegsindikatorer som ska fastställas i samråd med kommissionen. | 1.   
  När
  allvarliga brister i styrningssystemens funktion
  upptäcks och visas i förvaltningsförklaringen för ett utbetalande organ, i ett yttrande från ett certifieringsorgan eller vid en kommissionskontrol i enlighet med artikel 47 ska
  kommissionen
  uppmana den berörda medlemsstaten att svara och ge kommentarer till upptäckten inom en period på två månader efter begäran för att kunna bedöma behovet av avhjälpande åtgärder och eventuellt en handlingsplan. Efter att denna period har löpt ut ska kommissionen vid behov
  uppmana den berörda medlemsstaten att genomföra de avhjälpande åtgärder som krävs enligt en handlingsplan med tydliga framstegsindikatorer som ska fastställas i samråd med kommissionen. |
| | Den berörda medlemsstaten ska inom tre månader efter kommissionens begäran lämna in den handlingsplan som avses i första stycket till kommissionen, tillsammans med information om avhjälpande åtgärder och den förväntade tidsplanen för dessa åtgärder. Kommissionen ska antingen skriftligen underrätta den berörda medlemsstaten om att den accepterar handlingsplanen eller skicka en begäran om ändringar till den berörda medlemsstaten. Den berörda medlemsstaten ska följa handlingsplanen och den förväntade tidsplanen för att genomföra den på det sätt som kommissionen har godkänt. |
| Kommissionen får anta
  genomförandeakter för
  att fastställa närmare regler om
  handlingsplanernas
  beståndsdelar och förfarandet för att inrätta
  handlingsplanerna
  .
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3. | Kommissionen får anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 100, för att komplettera denna förordning genom
  att fastställa närmare regler om beståndsdelarna
  i de handlingsplaner som avses i denna punkt
  och förfarandet för att inrätta
  dem
  . |
| 2.   Om medlemsstaten inte lämnar in eller genomför den handlingsplan som avses i punkt 1, eller om handlingsplanen är uppenbart otillräcklig för att avhjälpa situationen, får kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30. | 2.   Om medlemsstaten inte lämnar in eller genomför den handlingsplan som avses i punkt 1
  i denna artikel
  , eller om handlingsplanen är uppenbart otillräcklig för att avhjälpa situationen
  eller om den inte har införts i enlighet med den begäran som kommissionen har skickat såsom anges i den punkten
  , får kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2. |
| Innehållandet av utbetalningarna ska tillämpas enligt proportionalitetsprincipen för de relevanta utgifter som betalats av medlemsstaten och för vilka brister befunnits förekomma under en period som ska fastställas i de genomförandeakter som avses i första stycket och som inte får vara längre än tolv månader. Om villkoren för innehållandet fortfarande är uppfyllda, får kommissionen anta genomförandeakter för att förlänga den perioden med ytterligare perioder, på högst tolv månader totalt. De innehållna beloppen ska tas med i beräkningen när de genomförandeakter som avses i artikel 53 antas. | Innehållandet av utbetalningarna ska tillämpas enligt proportionalitetsprincipen för de relevanta utgifter som betalats av medlemsstaten och för vilka brister befunnits förekomma under en period som ska fastställas i de genomförandeakter som avses i första stycket och som inte får vara längre än tolv månader. Om villkoren för innehållandet fortfarande är uppfyllda, får kommissionen anta genomförandeakter för att förlänga den perioden med ytterligare perioder, på högst tolv månader totalt. De innehållna beloppen ska tas med i beräkningen när de genomförandeakter som avses i artikel 53 antas. |
| 3.   
  De genomförandeakter som föreskrivs i denna artikel ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2. | |
| Innan kommissionen antar de genomförandeakter som avses i punkt 2, ska den informera den berörda medlemsstaten om sin avsikt att göra detta och uppmana medlemsstaten att svara inom en period som inte får vara kortare än 30 dagar. | 3.   Innan kommissionen antar de genomförandeakter som avses i punkt 2, ska den informera den berörda medlemsstaten om sin avsikt att göra detta och uppmana medlemsstaten att svara inom en period som inte får vara kortare än 30 dagar.
  Om den berörda medlemsstaten har svarat och lagt fram sina iakttagelser och kommissionen har ansett att dessa iakttagelser är otillräckliga, ska kommissionen, vid behov och senast när genomförandeakten antas, lämna en motivering till varför de inlämnade iakttagelserna inte är tillräckliga. |
| Genomförandeakterna som fastställer de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30, ska ta hänsyn till de
  genomförandeakter
  som antas i enlighet med
  första
  stycket i 
  denna
  punkt. | Genomförandeakterna som fastställer de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30, ska ta hänsyn till de
  delegerade akter
  som antas i enlighet med
  tredje
  stycket i punkt
  1
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Vid
  allvarliga brister i styrningssystemens funktion
  får
  kommissionen uppmana den berörda medlemsstaten att genomföra de avhjälpande åtgärder som krävs enligt en handlingsplan med tydliga framstegsindikatorer som ska fastställas i samråd med kommissionen.

1.   
  När
  allvarliga brister i styrningssystemens funktion
  upptäcks och visas i förvaltningsförklaringen för ett utbetalande organ, i ett yttrande från ett certifieringsorgan eller vid en kommissionskontrol i enlighet med artikel 47 ska
  kommissionen
  uppmana den berörda medlemsstaten att svara och ge kommentarer till upptäckten inom en period på två månader efter begäran för att kunna bedöma behovet av avhjälpande åtgärder och eventuellt en handlingsplan. Efter att denna period har löpt ut ska kommissionen vid behov
  uppmana den berörda medlemsstaten att genomföra de avhjälpande åtgärder som krävs enligt en handlingsplan med tydliga framstegsindikatorer som ska fastställas i samråd med kommissionen.

Den berörda medlemsstaten ska inom tre månader efter kommissionens begäran lämna in den handlingsplan som avses i första stycket till kommissionen, tillsammans med information om avhjälpande åtgärder och den förväntade tidsplanen för dessa åtgärder. Kommissionen ska antingen skriftligen underrätta den berörda medlemsstaten om att den accepterar handlingsplanen eller skicka en begäran om ändringar till den berörda medlemsstaten. Den berörda medlemsstaten ska följa handlingsplanen och den förväntade tidsplanen för att genomföra den på det sätt som kommissionen har godkänt.

Den berörda medlemsstaten ska inom tre månader efter kommissionens begäran lämna in den handlingsplan som avses i första stycket till kommissionen, tillsammans med information om avhjälpande åtgärder och den förväntade tidsplanen för dessa åtgärder. Kommissionen ska antingen skriftligen underrätta den berörda medlemsstaten om att den accepterar handlingsplanen eller skicka en begäran om ändringar till den berörda medlemsstaten. Den berörda medlemsstaten ska följa handlingsplanen och den förväntade tidsplanen för att genomföra den på det sätt som kommissionen har godkänt.

Kommissionen får anta
  genomförandeakter för
  att fastställa närmare regler om
  handlingsplanernas
  beståndsdelar och förfarandet för att inrätta
  handlingsplanerna
  .
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

genomförandeakter för

handlingsplanernas

handlingsplanerna

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

Kommissionen får anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 100, för att komplettera denna förordning genom
  att fastställa närmare regler om beståndsdelarna
  i de handlingsplaner som avses i denna punkt
  och förfarandet för att inrätta
  dem
  .

delegerade akter i enlighet med artikel 100, för att komplettera denna förordning genom

i de handlingsplaner som avses i denna punkt

dem

2.   Om medlemsstaten inte lämnar in eller genomför den handlingsplan som avses i punkt 1, eller om handlingsplanen är uppenbart otillräcklig för att avhjälpa situationen, får kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30.

2.   Om medlemsstaten inte lämnar in eller genomför den handlingsplan som avses i punkt 1
  i denna artikel
  , eller om handlingsplanen är uppenbart otillräcklig för att avhjälpa situationen
  eller om den inte har införts i enlighet med den begäran som kommissionen har skickat såsom anges i den punkten
  , får kommissionen anta genomförandeakter för att hålla inne de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2.

Innehållandet av utbetalningarna ska tillämpas enligt proportionalitetsprincipen för de relevanta utgifter som betalats av medlemsstaten och för vilka brister befunnits förekomma under en period som ska fastställas i de genomförandeakter som avses i första stycket och som inte får vara längre än tolv månader. Om villkoren för innehållandet fortfarande är uppfyllda, får kommissionen anta genomförandeakter för att förlänga den perioden med ytterligare perioder, på högst tolv månader totalt. De innehållna beloppen ska tas med i beräkningen när de genomförandeakter som avses i artikel 53 antas.

Innehållandet av utbetalningarna ska tillämpas enligt proportionalitetsprincipen för de relevanta utgifter som betalats av medlemsstaten och för vilka brister befunnits förekomma under en period som ska fastställas i de genomförandeakter som avses i första stycket och som inte får vara längre än tolv månader. Om villkoren för innehållandet fortfarande är uppfyllda, får kommissionen anta genomförandeakter för att förlänga den perioden med ytterligare perioder, på högst tolv månader totalt. De innehållna beloppen ska tas med i beräkningen när de genomförandeakter som avses i artikel 53 antas.

3.   
  De genomförandeakter som föreskrivs i denna artikel ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2.

Innan kommissionen antar de genomförandeakter som avses i punkt 2, ska den informera den berörda medlemsstaten om sin avsikt att göra detta och uppmana medlemsstaten att svara inom en period som inte får vara kortare än 30 dagar.

3.   Innan kommissionen antar de genomförandeakter som avses i punkt 2, ska den informera den berörda medlemsstaten om sin avsikt att göra detta och uppmana medlemsstaten att svara inom en period som inte får vara kortare än 30 dagar.
  Om den berörda medlemsstaten har svarat och lagt fram sina iakttagelser och kommissionen har ansett att dessa iakttagelser är otillräckliga, ska kommissionen, vid behov och senast när genomförandeakten antas, lämna en motivering till varför de inlämnade iakttagelserna inte är tillräckliga.

Genomförandeakterna som fastställer de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30, ska ta hänsyn till de
  genomförandeakter
  som antas i enlighet med
  första
  stycket i 
  denna
  punkt.

genomförandeakter

första

denna

Genomförandeakterna som fastställer de månadsbetalningar som avses i artikel 19.3 eller de mellanliggande betalningar som avses i artikel 30, ska ta hänsyn till de
  delegerade akter
  som antas i enlighet med
  tredje
  stycket i punkt
  1
  .

delegerade akter

tredje

1

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 2 – stycke 2 – led a

Artikel 42 – punkt 2 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | före den 1 december men inte före den 16 oktober, betala ut förskott på upp till 50 % när det gäller interventioner med direktstöd, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

(a)

före den 1 december men inte före den 16 oktober, betala ut förskott på upp till 50 % när det gäller interventioner med direktstöd, och

| (a) | före den 1 december men inte före den 16 oktober, betala ut förskott på upp till 50 % när det gäller interventioner med direktstöd
  och de åtgärder som avses i kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 respektive kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013
  , och |
| --- | --- |

(a)

före den 1 december men inte före den 16 oktober, betala ut förskott på upp till 50 % när det gäller interventioner med direktstöd
  och de åtgärder som avses i kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 respektive kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013
  , och

och de åtgärder som avses i kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 respektive kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 42 – punkt 3

Artikel 42 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.
     Medlemsstaterna får besluta att betala ut förskott på upp till 50 % inom de interventioner som avses i artiklarna 68 och 71 i förordning (EU) nr .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] | 3.   Medlemsstaterna får besluta att betala ut förskott på upp till 50 % inom de interventioner som avses i artiklarna 68 och 71
  och avdelning III kapitel III
  i förordning (EU) nr .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]
  liksom i kapitel II avsnitt I i förordning (EU) nr 1308/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.
     Medlemsstaterna får besluta att betala ut förskott på upp till 50 % inom de interventioner som avses i artiklarna 68 och 71 i förordning (EU) nr .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]

3.   Medlemsstaterna får besluta att betala ut förskott på upp till 50 % inom de interventioner som avses i artiklarna 68 och 71
  och avdelning III kapitel III
  i förordning (EU) nr .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]
  liksom i kapitel II avsnitt I i förordning (EU) nr 1308/2013.

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 43 – punkt 2

Artikel 43 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.
     De belopp som avses i punkt 1 ska betalas till unionens budget och ska, om de återanvänds, uteslutande användas för att finansiera utgifter från EGFJ eller Ejflu. | 2.   De belopp som avses i punkt 1 ska betalas till unionens budget och ska, om de återanvänds, uteslutande användas för att finansiera utgifter från EGFJ eller Ejflu
  samt framför allt finansiera den jordbruksreserv som inrättats inom ramen för EGFJ inom de gränser som fastställs i artikel 14
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.
     De belopp som avses i punkt 1 ska betalas till unionens budget och ska, om de återanvänds, uteslutande användas för att finansiera utgifter från EGFJ eller Ejflu.

2.   De belopp som avses i punkt 1 ska betalas till unionens budget och ska, om de återanvänds, uteslutande användas för att finansiera utgifter från EGFJ eller Ejflu
  samt framför allt finansiera den jordbruksreserv som inrättats inom ramen för EGFJ inom de gränser som fastställs i artikel 14
  .

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 44 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De
  information som finansieras i enlighet med artikel 7 e ska i synnerhet syfta till att hjälpa till att förklara, genomföra och utveckla den gemensamma jordbrukspolitiken, upplysa allmänheten om dess innehåll och mål
  för
  att återupprätta konsumenternas förtroende efter kriser med hjälp av informationskampanjer, ge upplysningar till jordbrukare och andra parter som verkar på landsbygden och främja
  den europeiska jordbruksmodellen
  samt hjälpa medborgarna att förstå den. | Den
  information som finansieras i enlighet med artikel 7 e ska i synnerhet syfta till att hjälpa till att förklara, genomföra och utveckla den gemensamma jordbrukspolitiken
  samt
  upplysa allmänheten om dess innehåll och mål
  , inklusive dess samspel med klimatet, miljön, djurens välbefinnande och utvecklingen. Syftet med informationen ska vara
  att
  upplysa medborgarna om svårigheterna inom jordbruket och livsmedelsindustrin, upplysa jordbrukare och konsumenter,
  återupprätta konsumenternas förtroende efter kriser med hjälp av informationskampanjer, ge upplysningar till jordbrukare och andra parter som verkar på landsbygden och främja
  en mer hållbar unionsmodell för jordbruket
  samt hjälpa medborgarna att förstå den. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De
  information som finansieras i enlighet med artikel 7 e ska i synnerhet syfta till att hjälpa till att förklara, genomföra och utveckla den gemensamma jordbrukspolitiken, upplysa allmänheten om dess innehåll och mål
  för
  att återupprätta konsumenternas förtroende efter kriser med hjälp av informationskampanjer, ge upplysningar till jordbrukare och andra parter som verkar på landsbygden och främja
  den europeiska jordbruksmodellen
  samt hjälpa medborgarna att förstå den.

De

för

den europeiska jordbruksmodellen

Den
  information som finansieras i enlighet med artikel 7 e ska i synnerhet syfta till att hjälpa till att förklara, genomföra och utveckla den gemensamma jordbrukspolitiken
  samt
  upplysa allmänheten om dess innehåll och mål
  , inklusive dess samspel med klimatet, miljön, djurens välbefinnande och utvecklingen. Syftet med informationen ska vara
  att
  upplysa medborgarna om svårigheterna inom jordbruket och livsmedelsindustrin, upplysa jordbrukare och konsumenter,
  återupprätta konsumenternas förtroende efter kriser med hjälp av informationskampanjer, ge upplysningar till jordbrukare och andra parter som verkar på landsbygden och främja
  en mer hållbar unionsmodell för jordbruket
  samt hjälpa medborgarna att förstå den.

Den

samt

, inklusive dess samspel med klimatet, miljön, djurens välbefinnande och utvecklingen. Syftet med informationen ska vara

upplysa medborgarna om svårigheterna inom jordbruket och livsmedelsindustrin, upplysa jordbrukare och konsumenter,

en mer hållbar unionsmodell för jordbruket

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 44 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 44 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Den är avsedd att erbjuda enhetlig, objektiv och heltäckande information, både inom och utanför unionen. | Den är avsedd att erbjuda enhetlig,
  opartisk, faktabaserad,
  objektiv och heltäckande information, både inom och utanför unionen
  med hjälp av en kommunikationsplan
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den är avsedd att erbjuda enhetlig, objektiv och heltäckande information, både inom och utanför unionen.

Den är avsedd att erbjuda enhetlig,
  opartisk, faktabaserad,
  objektiv och heltäckande information, både inom och utanför unionen
  med hjälp av en kommunikationsplan
  .

opartisk, faktabaserad,

med hjälp av en kommunikationsplan

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 45 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 45 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning när det gäller
  villkoren
  för när vissa utgifter och inkomster inom ramen för fonderna ska kompenseras. | Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning när det gäller
  villkor som rör detaljer om utgiftsdeklarationer
  för när vissa utgifter och inkomster inom ramen för fonderna ska kompenseras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning när det gäller
  villkoren
  för när vissa utgifter och inkomster inom ramen för fonderna ska kompenseras.

villkoren

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning när det gäller
  villkor som rör detaljer om utgiftsdeklarationer
  för när vissa utgifter och inkomster inom ramen för fonderna ska kompenseras.

villkor som rör detaljer om utgiftsdeklarationer

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 46

Artikel 46

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid tillämpning av artikel 127 i budgetförordningen ska kommissionen uppnå säkerhet utifrån det arbete som utförts av de attesterande organ som avses i artikel 11 i denna förordning,
  såvida den inte har informerat medlemsstaten om att den inte kan förlita sig på det attesterande organets arbete under ett visst budgetår,
  och den ska ta hänsyn till detta i sin riskbedömning av behovet av revisioner från kommissionen i den berörda medlemsstaten. | Vid tillämpning av artikel 127 i budgetförordningen ska kommissionen uppnå säkerhet utifrån det arbete som utförts av de attesterande organ som avses i artikel 11 i denna förordning, och den ska ta hänsyn till detta i sin riskbedömning av behovet av revisioner från kommissionen i den berörda medlemsstaten
  , såvida den inte har informerat den medlemsstaten om att den inte kan förlita sig på detta arbete
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid tillämpning av artikel 127 i budgetförordningen ska kommissionen uppnå säkerhet utifrån det arbete som utförts av de attesterande organ som avses i artikel 11 i denna förordning,
  såvida den inte har informerat medlemsstaten om att den inte kan förlita sig på det attesterande organets arbete under ett visst budgetår,
  och den ska ta hänsyn till detta i sin riskbedömning av behovet av revisioner från kommissionen i den berörda medlemsstaten.

såvida den inte har informerat medlemsstaten om att den inte kan förlita sig på det attesterande organets arbete under ett visst budgetår,

Vid tillämpning av artikel 127 i budgetförordningen ska kommissionen uppnå säkerhet utifrån det arbete som utförts av de attesterande organ som avses i artikel 11 i denna förordning, och den ska ta hänsyn till detta i sin riskbedömning av behovet av revisioner från kommissionen i den berörda medlemsstaten
  , såvida den inte har informerat den medlemsstaten om att den inte kan förlita sig på detta arbete
  .

, såvida den inte har informerat den medlemsstaten om att den inte kan förlita sig på detta arbete

Ändring 282

Ändring 282

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 47

Artikel 47

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Utan att det påverkar tillämpningen av de kontroller som medlemsstaterna
  gör
  enligt nationella lagar och andra författningar eller artikel 287 i fördraget, eller de kontroller som görs med stöd av artikel 322 i fördraget eller på grundval av rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96, får kommissionen anordna kontroller i medlemsstaterna i syfte att
  särskilt
  kontrollera | 1.   Utan att det påverkar tillämpningen av de kontroller som medlemsstaterna
  ska göra
  enligt nationella lagar och andra författningar eller artikel 287 i fördraget, eller de kontroller som görs med stöd av artikel 322 i fördraget eller på grundval av rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96
  eller artikel 127 i budgetförordningen
  , får kommissionen anordna kontroller i medlemsstaterna i syfte att kontrollera |
| (a) | om de administrativa rutinerna är förenliga med unionsföreskrifterna, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av de kontroller som medlemsstaterna
  gör
  enligt nationella lagar och andra författningar eller artikel 287 i fördraget, eller de kontroller som görs med stöd av artikel 322 i fördraget eller på grundval av rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96, får kommissionen anordna kontroller i medlemsstaterna i syfte att
  särskilt
  kontrollera

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av de kontroller som medlemsstaterna
  ska göra
  enligt nationella lagar och andra författningar eller artikel 287 i fördraget, eller de kontroller som görs med stöd av artikel 322 i fördraget eller på grundval av rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96
  eller artikel 127 i budgetförordningen
  , får kommissionen anordna kontroller i medlemsstaterna i syfte att kontrollera

(a)

om de administrativa rutinerna är förenliga med unionsföreskrifterna,

| (a) | om de administrativa rutinerna är förenliga med unionsföreskrifterna, |
| --- | --- |

(a)

om de administrativa rutinerna är förenliga med unionsföreskrifterna,

| (b) | om
  de utgifter
  som omfattas av artiklarna 5.2 och 6 och motsvarar de interventioner som avses i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] har
  en motsvarande output som rapporterats i den årliga prestationsrapporten
  , |
| --- | --- |

(b)

om
  de utgifter
  som omfattas av artiklarna 5.2 och 6 och motsvarar de interventioner som avses i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] har
  en motsvarande output som rapporterats i den årliga prestationsrapporten
  ,

de utgifter

en motsvarande output som rapporterats i den årliga prestationsrapporten

| (b) | om
  den verksamhet
  som omfattas av artiklarna 5.2 och 6 och motsvarar de interventioner som avses i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] har
  genomförts i enlighet med unionskraven och har kontrollerats för att säkerställa efterlevnad med dessa krav
  , |
| --- | --- |

(b)

om
  den verksamhet
  som omfattas av artiklarna 5.2 och 6 och motsvarar de interventioner som avses i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] har
  genomförts i enlighet med unionskraven och har kontrollerats för att säkerställa efterlevnad med dessa krav
  ,

den verksamhet

genomförts i enlighet med unionskraven och har kontrollerats för att säkerställa efterlevnad med dessa krav

| (ba) | om den övriga verksamhet som omfattas av artiklarna 5.2 och 6 har påverkats och kontrollerats i enlighet med unionsrätten, |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

om den övriga verksamhet som omfattas av artiklarna 5.2 och 6 har påverkats och kontrollerats i enlighet med unionsrätten,

om den övriga verksamhet som omfattas av artiklarna 5.2 och 6 har påverkats och kontrollerats i enlighet med unionsrätten,

| (c) | om det attesterande organet utför sitt arbete i enlighet med artikel 11 och för ändamålen i avsnitt 2 i detta kapitel, |
| --- | --- |

(c)

om det attesterande organet utför sitt arbete i enlighet med artikel 11 och för ändamålen i avsnitt 2 i detta kapitel,

| (c) | om det attesterande organet utför sitt arbete i enlighet med artikel 11 och för ändamålen i avsnitt 2 i detta kapitel, |
| --- | --- |

(c)

om det attesterande organet utför sitt arbete i enlighet med artikel 11 och för ändamålen i avsnitt 2 i detta kapitel,

| (d) | om ett utbetalande organ uppfyller de ackrediteringskriterier som fastställs i artikel 8.2 och om medlemsstaten tillämpar artikel 8.5 korrekt. |
| --- | --- |

(d)

om ett utbetalande organ uppfyller de ackrediteringskriterier som fastställs i artikel 8.2 och om medlemsstaten tillämpar artikel 8.5 korrekt.

| (d) | om ett utbetalande organ uppfyller de ackrediteringskriterier som fastställs i artikel 8.2 och om medlemsstaten tillämpar artikel 8.5 korrekt. |
| --- | --- |

(d)

om ett utbetalande organ uppfyller de ackrediteringskriterier som fastställs i artikel 8.2 och om medlemsstaten tillämpar artikel 8.5 korrekt.

| (da) | om de handlingsplaner som avses i artiklarna 39 och 40 är korrekt genomförda. |
| --- | --- |

(da)

(da)

om de handlingsplaner som avses i artiklarna 39 och 40 är korrekt genomförda.

om de handlingsplaner som avses i artiklarna 39 och 40 är korrekt genomförda.

Om kommissionen inte kan förlita sig på det attesterande organets arbete på det sätt som avses i artikel 46, vid allvarliga brister i medlemsstatens styrnings-, förvaltnings- och kontrollsystem eller för att säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas i enlighet med artikel 57 i denna förordning, får kommissionen bedriva utvidgad granskning, inklusive kontroller på plats, så länge de allvarliga bristerna i styrningssystemet kvarstår.

Om kommissionen inte kan förlita sig på det attesterande organets arbete på det sätt som avses i artikel 46, vid allvarliga brister i medlemsstatens styrnings-, förvaltnings- och kontrollsystem eller för att säkerställa att unionens ekonomiska intressen skyddas i enlighet med artikel 57 i denna förordning, får kommissionen bedriva utvidgad granskning, inklusive kontroller på plats, så länge de allvarliga bristerna i styrningssystemet kvarstår.

De personer som kommissionen bemyndigar att på dess vägnar genomföra kontroller, eller kommissionens tjänstemän som verkar inom ramen för sina befogenheter, ska ha tillgång till bokföring och alla andra handlingar, inbegripet handlingar och metadata som upprättats eller mottagits och bevaras på elektroniskt medium, som har anknytning till utgifter som finansieras av EGFJ eller Ejflu.

De personer som kommissionen bemyndigar att på dess vägnar genomföra kontroller, eller kommissionens tjänstemän som verkar inom ramen för sina befogenheter, ska ha tillgång till bokföring och alla andra handlingar, inbegripet handlingar och metadata som upprättats eller mottagits och bevaras på elektroniskt medium, som har anknytning till utgifter som finansieras av EGFJ eller Ejflu.

Befogenheterna att utföra kontroller får inte påverka tillämpningen av nationella bestämmelser som reserverar vissa åtgärder för ombud som utses särskilt enligt nationell rätt. Utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 ska de personer som bemyndigats av kommissionen att agera på dess vägnar bland annat inte medverka vid hembesök hos eller formella förhör med personer på grundval av den berörda medlemsstatens rätt. De ska emellertid ha tillgång till den information som erhålls på detta sätt.

Befogenheterna att utföra kontroller får inte påverka tillämpningen av nationella bestämmelser som reserverar vissa åtgärder för ombud som utses särskilt enligt nationell rätt. Utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda bestämmelserna i förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 och förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 ska de personer som bemyndigats av kommissionen att agera på dess vägnar bland annat inte medverka vid hembesök hos eller formella förhör med personer på grundval av den berörda medlemsstatens rätt. De ska emellertid ha tillgång till den information som erhålls på detta sätt.

2.   Kommissionen ska i god tid före en kontroll underrätta den berörda medlemsstaten eller den medlemsstat på vars territorium kontrollen ska äga rum och ska när kontrollerna organiseras ta hänsyn till de administrativa konsekvenserna för de utbetalande organen. Tjänstemän från den berörda medlemsstaten får delta i sådana kontroller.

2.   Kommissionen ska i god tid före en kontroll underrätta den berörda medlemsstaten eller den medlemsstat på vars territorium kontrollen ska äga rum och ska när kontrollerna organiseras ta hänsyn till de administrativa konsekvenserna för de utbetalande organen. Tjänstemän från den berörda medlemsstaten får delta i sådana kontroller.

På begäran av kommissionen och med medlemsstatens samtycke, ska kompletterande kontroller eller utredningar av de insatser som avses i denna förordning utföras av medlemsstatens behöriga myndigheter. Tjänstemän från kommissionen eller personer som har bemyndigats av kommissionen att agera på dess vägnar får delta i dessa kontroller.

På begäran av kommissionen och med medlemsstatens samtycke, ska kompletterande kontroller eller utredningar av de insatser som avses i denna förordning utföras av medlemsstatens behöriga myndigheter. Tjänstemän från kommissionen eller personer som har bemyndigats av kommissionen att agera på dess vägnar får delta i dessa kontroller.

För att förbättra kontrollerna får kommissionen, med de berörda medlemsstaternas samtycke, be myndigheter i dessa medlemsstater om hjälp för vissa kontroller eller utredningar.

För att förbättra kontrollerna får kommissionen, med de berörda medlemsstaternas samtycke, be myndigheter i dessa medlemsstater om hjälp för vissa kontroller eller utredningar.

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 48 – punkt 3

Artikel 48 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska låta kommissionen ta del av uppgifter om oriktigheter i den mening som avses i förordning (
  EU
  , Euratom) nr 2988/95 och andra fall av bristande efterlevnad av de villkor som har fastställts av medlemsstaterna i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, misstänkta bedrägerifall som har konstaterats, liksom uppgifter om de åtgärder som har vidtagits enligt avsnitt 3 i detta kapitel för att driva in belopp som felaktigt har betalats ut till följd av sådana oriktigheter och bedrägerier. | 3.   Medlemsstaterna ska låta kommissionen ta del av uppgifter om oriktigheter i den mening som avses i förordning (
  EG
  , Euratom) nr 2988/95 och andra fall av bristande efterlevnad av de villkor som har fastställts av medlemsstaterna i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, misstänkta bedrägerifall som har konstaterats, liksom uppgifter om de åtgärder som har vidtagits enligt avsnitt 3 i detta kapitel för att driva in belopp som felaktigt har betalats ut till följd av sådana oriktigheter och bedrägerier.
  Kommissionen ska sammanfatta denna information och offentliggöra flerårsrapporter som kommuniceras till Europaparlamentet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska låta kommissionen ta del av uppgifter om oriktigheter i den mening som avses i förordning (
  EU
  , Euratom) nr 2988/95 och andra fall av bristande efterlevnad av de villkor som har fastställts av medlemsstaterna i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, misstänkta bedrägerifall som har konstaterats, liksom uppgifter om de åtgärder som har vidtagits enligt avsnitt 3 i detta kapitel för att driva in belopp som felaktigt har betalats ut till följd av sådana oriktigheter och bedrägerier.

3.   Medlemsstaterna ska låta kommissionen ta del av uppgifter om oriktigheter i den mening som avses i förordning (
  EG
  , Euratom) nr 2988/95 och andra fall av bristande efterlevnad av de villkor som har fastställts av medlemsstaterna i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken, misstänkta bedrägerifall som har konstaterats, liksom uppgifter om de åtgärder som har vidtagits enligt avsnitt 3 i detta kapitel för att driva in belopp som felaktigt har betalats ut till följd av sådana oriktigheter och bedrägerier.
  Kommissionen ska sammanfatta denna information och offentliggöra flerårsrapporter som kommuniceras till Europaparlamentet.

Ändring 280

Ändring 280

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 51

Artikel 51

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Före den 31 maj det år som följer på det berörda budgetåret och på grundval av den information som avses i artikel 8.3 a och c, ska kommissionen anta genomförandeakter som innehåller dess beslut om att avslutande av räkenskaperna för de ackrediterade utbetalande organen, för de utgifter som avses i artikel 5.2 och artikel 6. | 1.   Före den 31 maj det år som följer på det berörda budgetåret och på grundval av den information som avses i artikel 8.3 a
  , b
  och c, ska kommissionen anta genomförandeakter som innehåller dess beslut om att avslutande av räkenskaperna för de ackrediterade utbetalande organen, för de utgifter som avses i artikel 5.2 och artikel 6. |
| Dessa genomförandeakter ska behandla årsräkenskapernas fullständighet, korrekthet och sanningsenlighet och ska inte påverka innehållet i genomförandeakter som antas senare enligt
  artiklarna 52 och
  53. | Dessa genomförandeakter ska behandla årsräkenskapernas fullständighet, korrekthet och sanningsenlighet och ska inte påverka innehållet i genomförandeakter som antas senare enligt
  artikel
  53. |
| Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2. | Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2. |
| 2.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa de regler för avslutande av räkenskaperna enligt punkt 1 när det gäller de åtgärder som ska vidtas i samband med att de genomförandeakter som avses i punkt 1 andra stycket antas och genomförs, inbegripet informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna och de tidsfrister som ska iakttas. | 2.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa de regler för avslutande av räkenskaperna enligt punkt 1 när det gäller de åtgärder som ska vidtas i samband med att de genomförandeakter som avses i punkt 1 andra stycket antas och genomförs, inbegripet informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna och de tidsfrister som ska iakttas. |
| Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3. | Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Före den 31 maj det år som följer på det berörda budgetåret och på grundval av den information som avses i artikel 8.3 a och c, ska kommissionen anta genomförandeakter som innehåller dess beslut om att avslutande av räkenskaperna för de ackrediterade utbetalande organen, för de utgifter som avses i artikel 5.2 och artikel 6.

1.   Före den 31 maj det år som följer på det berörda budgetåret och på grundval av den information som avses i artikel 8.3 a
  , b
  och c, ska kommissionen anta genomförandeakter som innehåller dess beslut om att avslutande av räkenskaperna för de ackrediterade utbetalande organen, för de utgifter som avses i artikel 5.2 och artikel 6.

Dessa genomförandeakter ska behandla årsräkenskapernas fullständighet, korrekthet och sanningsenlighet och ska inte påverka innehållet i genomförandeakter som antas senare enligt
  artiklarna 52 och
  53.

artiklarna 52 och

Dessa genomförandeakter ska behandla årsräkenskapernas fullständighet, korrekthet och sanningsenlighet och ska inte påverka innehållet i genomförandeakter som antas senare enligt
  artikel
  53.

artikel

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2.

2.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa de regler för avslutande av räkenskaperna enligt punkt 1 när det gäller de åtgärder som ska vidtas i samband med att de genomförandeakter som avses i punkt 1 andra stycket antas och genomförs, inbegripet informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna och de tidsfrister som ska iakttas.

2.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa de regler för avslutande av räkenskaperna enligt punkt 1 när det gäller de åtgärder som ska vidtas i samband med att de genomförandeakter som avses i punkt 1 andra stycket antas och genomförs, inbegripet informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna och de tidsfrister som ska iakttas.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 52

Artikel 52

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 52 | utgår |
| Årligt prestationsavslut | |
| 1.
     
  Om de utgifter som avses i artiklarna 5.2 och 6 och motsvarar de interventioner som avses i avdelning III i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] inte har motsvarande output som rapporterats i den årliga prestationsrapporten, ska kommissionen före den 15 oktober det år som följer på det berörda budgetåret anta genomförandeakter som fastställer det belopp som ska dras av från unionsfinansieringen. Dessa genomförandeakter ska inte påverka innehållet i genomförandeakter som antas senare enligt artikel 53 i denna förordning. | |
| Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2. | |
| 2.
     
  Kommissionen ska göra en bedömning av de belopp som ska dras av på grundval av skillnaden mellan den deklarerade årliga utgiften och det belopp som motsvarar den relevanta rapporterade outputen i enlighet med den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och med beaktande av medlemsstatens motivering. | |
| 3.
     
  Innan kommissionen antar den genomförandeakt som avses i punkt 1, ska den ge medlemsstaten möjlighet att inkomma med synpunkter och motivera eventuella skillnader. | |
| 4.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om kriterierna för motiveringar från den berörda medlemsstaten och metoderna och kriterierna för tillämpning av minskningar. | |
| 5.
     
  Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om de åtgärder som ska vidtas i samband med att den genomförandeakt som avses i punkt 1 antas och genomförs, inbegripet informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna, förfarandet och de tidsfrister som ska iakttas. | |
| Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 52

Artikel 52

utgår

utgår

Årligt prestationsavslut

Årligt prestationsavslut

1.
     
  Om de utgifter som avses i artiklarna 5.2 och 6 och motsvarar de interventioner som avses i avdelning III i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] inte har motsvarande output som rapporterats i den årliga prestationsrapporten, ska kommissionen före den 15 oktober det år som följer på det berörda budgetåret anta genomförandeakter som fastställer det belopp som ska dras av från unionsfinansieringen. Dessa genomförandeakter ska inte påverka innehållet i genomförandeakter som antas senare enligt artikel 53 i denna förordning.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2.

2.
     
  Kommissionen ska göra en bedömning av de belopp som ska dras av på grundval av skillnaden mellan den deklarerade årliga utgiften och det belopp som motsvarar den relevanta rapporterade outputen i enlighet med den nationella strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och med beaktande av medlemsstatens motivering.

3.
     
  Innan kommissionen antar den genomförandeakt som avses i punkt 1, ska den ge medlemsstaten möjlighet att inkomma med synpunkter och motivera eventuella skillnader.

4.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om kriterierna för motiveringar från den berörda medlemsstaten och metoderna och kriterierna för tillämpning av minskningar.

5.
     
  Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa regler om de åtgärder som ska vidtas i samband med att den genomförandeakt som avses i punkt 1 antas och genomförs, inbegripet informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna, förfarandet och de tidsfrister som ska iakttas.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

Ändring 281

Ändring 281

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53

Artikel 53

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om kommissionen upptäcker att utgifter som avses i artikel 5.2 och artikel 6 inte har betalats ut i överensstämmelse med unionsrätten ska kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa de belopp som ska undantas från unionsfinansiering. | 1.   Om kommissionen upptäcker att utgifter som avses i artikel 5.2 och artikel 6 inte har betalats ut i överensstämmelse med unionsrätten ska kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa de belopp som ska undantas från unionsfinansiering. |
| Vad gäller de typer av interventioner som avses i förordning (EU) nr .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] ska dock de undantag från unionsfinansiering som avses i första stycket enbart gälla vid allvarliga brister i funktionen i medlemsstaternas styrningssystem. | |
| Första stycket ska inte gälla i fall av bristande efterlevnad av de villkor för stödberättigande för enskilda stödmottagare som fastställs i de nationella strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och i nationella regler. | |
| De genomförandeakter som avses i första stycket ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2. | De genomförandeakter som avses i första stycket ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2. |
| 2.   Kommissionen ska göra en bedömning av de belopp som ska undantas med hänsyn till hur
  allvarliga
  de
  konstaterade bristerna
  är. | 2.   Kommissionen ska göra en bedömning av de belopp som ska undantas med hänsyn till hur
  allvarlig den bristande överensstämmelsen är
  .
  Kommissionen ska beakta överträdelsens karaktär samt den ekonomiska förlust som uppstår för unionen. Den ska grunda undantagandet på de belopp som identifierats som felaktigt använda. Om det inte rimligen är möjligt att beräkna det exakta beloppet, ska schablonkorrigeringar användas på ett proportionerligt sätt. |
| 3.   Innan genomförandeakten som avses i punkt 1 antas ska kommissionens iakttagelser och den berörda medlemsstatens svar överlämnas skriftligen, varefter de båda parterna ska söka nå en överenskommelse om vilka åtgärder som ska vidtas. Därefter ska medlemsstaterna ges möjlighet att visa att den bristande efterlevnadens faktiska omfattning är mindre än vad kommissionen antagit. | 3.   Innan genomförandeakten som avses i punkt 1 antas ska kommissionens iakttagelser och den berörda medlemsstatens svar överlämnas skriftligen, varefter de båda parterna ska söka nå en överenskommelse om vilka åtgärder som ska vidtas. Därefter ska medlemsstaterna ges möjlighet att visa att den bristande efterlevnadens faktiska omfattning är mindre än vad kommissionen antagit. |
| Om ingen överenskommelse nås, får medlemsstaten begära inledandet av ett förfarande som syftar till att förlika de respektive ståndpunkterna inom en period på fyra månader. Resultaten av detta förfarande ska återges i en rapport, som ska överlämnas till kommissionen. Kommissionen ska beakta rekommendationerna i rapporten innan den fattar ett eventuellt beslut om finansieringsavslag och ska motivera sitt beslut om den beslutar att inte följa dessa rekommendationer. | Om ingen överenskommelse nås, får medlemsstaten begära inledandet av ett förfarande som syftar till att förlika de respektive ståndpunkterna inom en period på fyra månader. Resultaten av detta förfarande ska återges i en rapport, som ska överlämnas till kommissionen. Kommissionen ska beakta rekommendationerna i rapporten innan den fattar ett eventuellt beslut om finansieringsavslag och ska motivera sitt beslut om den beslutar att inte följa dessa rekommendationer. |
| 4.   Ett finansieringsavslag ska inte omfatta följande: | 4.   Ett finansieringsavslag ska inte omfatta följande: |
| (a) | Utgifter som avses i artikel 5.2 och som har betalats mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om kommissionen upptäcker att utgifter som avses i artikel 5.2 och artikel 6 inte har betalats ut i överensstämmelse med unionsrätten ska kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa de belopp som ska undantas från unionsfinansiering.

1.   Om kommissionen upptäcker att utgifter som avses i artikel 5.2 och artikel 6 inte har betalats ut i överensstämmelse med unionsrätten ska kommissionen anta genomförandeakter för att fastställa de belopp som ska undantas från unionsfinansiering.

Vad gäller de typer av interventioner som avses i förordning (EU) nr .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] ska dock de undantag från unionsfinansiering som avses i första stycket enbart gälla vid allvarliga brister i funktionen i medlemsstaternas styrningssystem.

Vad gäller de typer av interventioner som avses i förordning (EU) nr .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] ska dock de undantag från unionsfinansiering som avses i första stycket enbart gälla vid allvarliga brister i funktionen i medlemsstaternas styrningssystem.

Första stycket ska inte gälla i fall av bristande efterlevnad av de villkor för stödberättigande för enskilda stödmottagare som fastställs i de nationella strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och i nationella regler.

Första stycket ska inte gälla i fall av bristande efterlevnad av de villkor för stödberättigande för enskilda stödmottagare som fastställs i de nationella strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och i nationella regler.

De genomförandeakter som avses i första stycket ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2.

De genomförandeakter som avses i första stycket ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 101.2.

2.   Kommissionen ska göra en bedömning av de belopp som ska undantas med hänsyn till hur
  allvarliga
  de
  konstaterade bristerna
  är.

2.   Kommissionen ska göra en bedömning av de belopp som ska undantas med hänsyn till hur
  allvarlig den bristande överensstämmelsen är
  .
  Kommissionen ska beakta överträdelsens karaktär samt den ekonomiska förlust som uppstår för unionen. Den ska grunda undantagandet på de belopp som identifierats som felaktigt använda. Om det inte rimligen är möjligt att beräkna det exakta beloppet, ska schablonkorrigeringar användas på ett proportionerligt sätt.

3.   Innan genomförandeakten som avses i punkt 1 antas ska kommissionens iakttagelser och den berörda medlemsstatens svar överlämnas skriftligen, varefter de båda parterna ska söka nå en överenskommelse om vilka åtgärder som ska vidtas. Därefter ska medlemsstaterna ges möjlighet att visa att den bristande efterlevnadens faktiska omfattning är mindre än vad kommissionen antagit.

3.   Innan genomförandeakten som avses i punkt 1 antas ska kommissionens iakttagelser och den berörda medlemsstatens svar överlämnas skriftligen, varefter de båda parterna ska söka nå en överenskommelse om vilka åtgärder som ska vidtas. Därefter ska medlemsstaterna ges möjlighet att visa att den bristande efterlevnadens faktiska omfattning är mindre än vad kommissionen antagit.

Om ingen överenskommelse nås, får medlemsstaten begära inledandet av ett förfarande som syftar till att förlika de respektive ståndpunkterna inom en period på fyra månader. Resultaten av detta förfarande ska återges i en rapport, som ska överlämnas till kommissionen. Kommissionen ska beakta rekommendationerna i rapporten innan den fattar ett eventuellt beslut om finansieringsavslag och ska motivera sitt beslut om den beslutar att inte följa dessa rekommendationer.

Om ingen överenskommelse nås, får medlemsstaten begära inledandet av ett förfarande som syftar till att förlika de respektive ståndpunkterna inom en period på fyra månader. Resultaten av detta förfarande ska återges i en rapport, som ska överlämnas till kommissionen. Kommissionen ska beakta rekommendationerna i rapporten innan den fattar ett eventuellt beslut om finansieringsavslag och ska motivera sitt beslut om den beslutar att inte följa dessa rekommendationer.

4.   Ett finansieringsavslag ska inte omfatta följande:

4.   Ett finansieringsavslag ska inte omfatta följande:

(a)

Utgifter som avses i artikel 5.2 och som har betalats mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser.

| (a) | Utgifter som avses i artikel 5.2 och som har betalats mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser. |
| --- | --- |

(a)

Utgifter som avses i artikel 5.2 och som har betalats mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser.

| (b) | Utgifter för fleråriga interventioner som omfattas av artikel 5.2, eller som omfattas av de landsbygdsutvecklingsinterventioner som avses i artikel 6, och för vilka stödmottagarens senaste skyldighet började gälla mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser. |
| --- | --- |

(b)

Utgifter för fleråriga interventioner som omfattas av artikel 5.2, eller som omfattas av de landsbygdsutvecklingsinterventioner som avses i artikel 6, och för vilka stödmottagarens senaste skyldighet började gälla mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser.

| (b) | Utgifter för fleråriga interventioner som omfattas av artikel 5.2, eller som omfattas av de landsbygdsutvecklingsinterventioner som avses i artikel 6, och för vilka stödmottagarens senaste skyldighet började gälla mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser. |
| --- | --- |

(b)

Utgifter för fleråriga interventioner som omfattas av artikel 5.2, eller som omfattas av de landsbygdsutvecklingsinterventioner som avses i artikel 6, och för vilka stödmottagarens senaste skyldighet började gälla mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser.

| (c) | Utgifter för landsbygdsutvecklingsinterventioner som avses i artikel 6, utöver dem som avses i led b i denna punkt, och som har betalats eller i förekommande fall slutbetalats av det utbetalande organet mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser. |
| --- | --- |

(c)

Utgifter för landsbygdsutvecklingsinterventioner som avses i artikel 6, utöver dem som avses i led b i denna punkt, och som har betalats eller i förekommande fall slutbetalats av det utbetalande organet mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser.

| (c) | Utgifter för landsbygdsutvecklingsinterventioner som avses i artikel 6, utöver dem som avses i led b i denna punkt, och som har betalats eller i förekommande fall slutbetalats av det utbetalande organet mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser. |
| --- | --- |

(c)

Utgifter för landsbygdsutvecklingsinterventioner som avses i artikel 6, utöver dem som avses i led b i denna punkt, och som har betalats eller i förekommande fall slutbetalats av det utbetalande organet mer än 24 månader före kommissionens skriftliga meddelande till den berörda medlemsstaten om sina iakttagelser.

5.   Punkt 4 ska inte tillämpas

5.   Punkt 4 ska inte tillämpas

| (a) | på stöd beviljade av medlemsstaten för vilka kommissionen har inlett förfarandet i artikel 108.2 i fördraget eller överträdelser som kommissionen i enlighet med artikel 258 i fördraget har meddelat den berörda medlemsstaten genom ett motiverat yttrande, |
| --- | --- |

(a)

på stöd beviljade av medlemsstaten för vilka kommissionen har inlett förfarandet i artikel 108.2 i fördraget eller överträdelser som kommissionen i enlighet med artikel 258 i fördraget har meddelat den berörda medlemsstaten genom ett motiverat yttrande,

| (a) | på stöd beviljade av medlemsstaten för vilka kommissionen har inlett förfarandet i artikel 108.2 i fördraget eller överträdelser som kommissionen i enlighet med artikel 258 i fördraget har meddelat den berörda medlemsstaten genom ett motiverat yttrande, |
| --- | --- |

(a)

på stöd beviljade av medlemsstaten för vilka kommissionen har inlett förfarandet i artikel 108.2 i fördraget eller överträdelser som kommissionen i enlighet med artikel 258 i fördraget har meddelat den berörda medlemsstaten genom ett motiverat yttrande,

| (b) | vid underlåtenhet från medlemsstaternas sida att fullgöra sina skyldigheter enligt avdelning IV kapitel III i denna förordning, under förutsättning att kommissionen skriftligen underrättar medlemsstaten om sina iakttagelser inom 12 månader från det att medlemsstatens rapport om resultatet av dess kontroll av de berörda utgifterna har kommit in. |
| --- | --- |

(b)

vid underlåtenhet från medlemsstaternas sida att fullgöra sina skyldigheter enligt avdelning IV kapitel III i denna förordning, under förutsättning att kommissionen skriftligen underrättar medlemsstaten om sina iakttagelser inom 12 månader från det att medlemsstatens rapport om resultatet av dess kontroll av de berörda utgifterna har kommit in.

| (b) | vid underlåtenhet från medlemsstaternas sida att fullgöra sina skyldigheter enligt avdelning IV kapitel III i denna förordning, under förutsättning att kommissionen skriftligen underrättar medlemsstaten om sina iakttagelser inom 12 månader från det att medlemsstatens rapport om resultatet av dess kontroll av de berörda utgifterna har kommit in. |
| --- | --- |

(b)

vid underlåtenhet från medlemsstaternas sida att fullgöra sina skyldigheter enligt avdelning IV kapitel III i denna förordning, under förutsättning att kommissionen skriftligen underrättar medlemsstaten om sina iakttagelser inom 12 månader från det att medlemsstatens rapport om resultatet av dess kontroll av de berörda utgifterna har kommit in.

6.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om kriterierna och metoderna för tillämpning av finansiella korrigeringar.

6.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om kriterierna och metoderna för tillämpning av finansiella korrigeringar
  , inbegripet schablonkorrigeringar enligt punkt 2 i denna artikel
  .

7.   Kommissionen ska anta
  genomförandeakter
  för att fastställa regler om de åtgärder som ska vidtas i samband med att den genomförandeakt som avses i punkt 1 antas och genomförs, inbegripet informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna, de tidsfrister som ska iakttas och det förlikningsförfarande som föreskrivs i punkt 3, inklusive inrättandet av förlikningsorganet, dess uppgifter, sammansättning och arbetsprocedurer.

7.   Kommissionen ska anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 100
  för
  att komplettera denna förordning genom
  att fastställa regler om de åtgärder som ska vidtas i samband med att den genomförandeakt som avses i punkt 1 antas och genomförs, inbegripet informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna, de tidsfrister som ska iakttas och det förlikningsförfarande som föreskrivs i punkt 3, inklusive inrättandet av förlikningsorganet, dess uppgifter, sammansättning och arbetsprocedurer.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 53a (ny)

Artikel 53a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 53a |
| | Indrivning vid bristande efterlevnad |
| | 1.
     
  För alla belopp som felaktigt har betalats ut till följd av oriktigheter och andra fall där stödmottagare brister i efterlevnaden av villkoren för de interventioner som avses i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska medlemsstaterna kräva att stödmottagarna betalar tillbaka beloppet och väcka talan om så behövs. |
| | 2.
     
  Om beloppet inte betalats tillbaka inom fyra år från det datum begäran framfördes, eller inom åtta år från det att indrivningsfallet behandlades av de nationella domstolarna, ska den berörda medlemsstaten stå för 50 % av de ekonomiska kostnaderna för den uteblivna återbetalningen och unionens budget för 50 %, utan att detta påverkar kravet på att den berörda medlemsstaten ska fortsätta indrivningsförfarandena i enlighet med artikel 57. |
| | 3.
     
  Av vederbörligen motiverade skäl får medlemsstaterna besluta att inte fortsätta indrivningsförfarandet. Ett sådant beslut får fattas endast i följande fall: |
| | (a) | Om de kostnader för indrivningen som redan uppstått eller som förväntas uppstå tillsammans överstiger den summa som ska drivas in ska detta villkor anses vara uppfyllt om










  i) | det belopp som ska drivas in från stödmottagaren inom ramen för en enskild utbetalning för en intervention inte överstiger 100 EUR, exklusive räntor, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 53a

Artikel 53a

Indrivning vid bristande efterlevnad

Indrivning vid bristande efterlevnad

1.
     
  För alla belopp som felaktigt har betalats ut till följd av oriktigheter och andra fall där stödmottagare brister i efterlevnaden av villkoren för de interventioner som avses i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken ska medlemsstaterna kräva att stödmottagarna betalar tillbaka beloppet och väcka talan om så behövs.

2.
     
  Om beloppet inte betalats tillbaka inom fyra år från det datum begäran framfördes, eller inom åtta år från det att indrivningsfallet behandlades av de nationella domstolarna, ska den berörda medlemsstaten stå för 50 % av de ekonomiska kostnaderna för den uteblivna återbetalningen och unionens budget för 50 %, utan att detta påverkar kravet på att den berörda medlemsstaten ska fortsätta indrivningsförfarandena i enlighet med artikel 57.

3.
     
  Av vederbörligen motiverade skäl får medlemsstaterna besluta att inte fortsätta indrivningsförfarandet. Ett sådant beslut får fattas endast i följande fall:

(a)

(a)

Om de kostnader för indrivningen som redan uppstått eller som förväntas uppstå tillsammans överstiger den summa som ska drivas in ska detta villkor anses vara uppfyllt om

Om de kostnader för indrivningen som redan uppstått eller som förväntas uppstå tillsammans överstiger den summa som ska drivas in ska detta villkor anses vara uppfyllt om

i)

i)

det belopp som ska drivas in från stödmottagaren inom ramen för en enskild utbetalning för en intervention inte överstiger 100 EUR, exklusive räntor, eller

det belopp som ska drivas in från stödmottagaren inom ramen för en enskild utbetalning för en intervention inte överstiger 100 EUR, exklusive räntor, eller

| ii) | det belopp som ska drivas in från stödmottagaren, inom ramen för en enskild utbetalning för en intervention, exklusive räntor, ligger på mellan 100 EUR och 250 EUR och den berörda medlemsstaten enligt sin nationella rätt tillämpar ett tröskelvärde för att inte driva in nationella fordringar som är lika med eller högre än det belopp som ska drivas in. |
| --- | --- |

ii)

ii)

det belopp som ska drivas in från stödmottagaren, inom ramen för en enskild utbetalning för en intervention, exklusive räntor, ligger på mellan 100 EUR och 250 EUR och den berörda medlemsstaten enligt sin nationella rätt tillämpar ett tröskelvärde för att inte driva in nationella fordringar som är lika med eller högre än det belopp som ska drivas in.

det belopp som ska drivas in från stödmottagaren, inom ramen för en enskild utbetalning för en intervention, exklusive räntor, ligger på mellan 100 EUR och 250 EUR och den berörda medlemsstaten enligt sin nationella rätt tillämpar ett tröskelvärde för att inte driva in nationella fordringar som är lika med eller högre än det belopp som ska drivas in.

| (b) | Om det visar sig omöjligt att genomföra indrivning därför att gäldenären eller de personer som är juridiskt ansvariga för oegentligheten är oförmögna att betala, vilket har fastställts enligt den berörda medlemsstatens nationella rätt. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Om det visar sig omöjligt att genomföra indrivning därför att gäldenären eller de personer som är juridiskt ansvariga för oegentligheten är oförmögna att betala, vilket har fastställts enligt den berörda medlemsstatens nationella rätt.

Om det visar sig omöjligt att genomföra indrivning därför att gäldenären eller de personer som är juridiskt ansvariga för oegentligheten är oförmögna att betala, vilket har fastställts enligt den berörda medlemsstatens nationella rätt.

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 54 – stycke 1

Artikel 54 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De belopp som medlemsstaterna driver in till följd av oriktigheter och andra fall där stödmottagare brister i efterlevnaden av villkoren för de interventioner som avses i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och den ränta som de ger upphov till ska betalas till det utbetalande organet och av
  dessa
  bokföras som inkomster avsatta för EGFJ den månad de tas emot. | De belopp som medlemsstaterna driver in till följd av oriktigheter och andra fall där stödmottagare brister i efterlevnaden av villkoren för de interventioner som avses i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och den ränta som de ger upphov till
  , som ska beräknas från och med dagen efter den dag då betalningen förföll,
  ska betalas till det utbetalande organet och av
  detta
  bokföras som inkomster avsatta för EGFJ den månad de tas emot. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De belopp som medlemsstaterna driver in till följd av oriktigheter och andra fall där stödmottagare brister i efterlevnaden av villkoren för de interventioner som avses i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och den ränta som de ger upphov till ska betalas till det utbetalande organet och av
  dessa
  bokföras som inkomster avsatta för EGFJ den månad de tas emot.

dessa

De belopp som medlemsstaterna driver in till följd av oriktigheter och andra fall där stödmottagare brister i efterlevnaden av villkoren för de interventioner som avses i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken och den ränta som de ger upphov till
  , som ska beräknas från och med dagen efter den dag då betalningen förföll,
  ska betalas till det utbetalande organet och av
  detta
  bokföras som inkomster avsatta för EGFJ den månad de tas emot.

, som ska beräknas från och med dagen efter den dag då betalningen förföll,

detta

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 54 – stycke 1a (nytt)

Artikel 54 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna får, utan att det påverkar tillämpningen av första stycket, uppdra åt det utbetalande organet, som det organ som ansvarar för indrivningen av skulden, att dra av en stödmottagares eventuella utestående skulder från framtida utbetalningar till den stödmottagaren. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna får, utan att det påverkar tillämpningen av första stycket, uppdra åt det utbetalande organet, som det organ som ansvarar för indrivningen av skulden, att dra av en stödmottagares eventuella utestående skulder från framtida utbetalningar till den stödmottagaren.

Medlemsstaterna får, utan att det påverkar tillämpningen av första stycket, uppdra åt det utbetalande organet, som det organ som ansvarar för indrivningen av skulden, att dra av en stödmottagares eventuella utestående skulder från framtida utbetalningar till den stödmottagaren.

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 55 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om oriktigheter och andra fall där stödmottagare brister i efterlevnaden av villkoren för de landsbygdsutvecklingsinterventioner som avses i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken upptäcks ska medlemsstaterna göra finansiella justeringar genom att
  helt
  eller
  delvis
  ställa in den berörda unionsfinansieringen. Medlemsstaterna ska beakta den konstaterade bristande efterlevnadens art och allvar samt storleken på de ekonomiska förluster som Ejflu åsamkats. | Om oriktigheter och andra fall där stödmottagare brister i efterlevnaden av villkoren för de landsbygdsutvecklingsinterventioner som avses i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken upptäcks, ska medlemsstaterna göra finansiella justeringar genom att
  delvis
  eller
  , i exceptionella fall, helt
  ställa in den berörda unionsfinansieringen. Medlemsstaterna ska beakta den konstaterade bristande efterlevnadens art och allvar samt storleken på de ekonomiska förluster som Ejflu åsamkats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om oriktigheter och andra fall där stödmottagare brister i efterlevnaden av villkoren för de landsbygdsutvecklingsinterventioner som avses i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken upptäcks ska medlemsstaterna göra finansiella justeringar genom att
  helt
  eller
  delvis
  ställa in den berörda unionsfinansieringen. Medlemsstaterna ska beakta den konstaterade bristande efterlevnadens art och allvar samt storleken på de ekonomiska förluster som Ejflu åsamkats.

helt

delvis

Om oriktigheter och andra fall där stödmottagare brister i efterlevnaden av villkoren för de landsbygdsutvecklingsinterventioner som avses i den strategiska planen inom den gemensamma jordbrukspolitiken upptäcks, ska medlemsstaterna göra finansiella justeringar genom att
  delvis
  eller
  , i exceptionella fall, helt
  ställa in den berörda unionsfinansieringen. Medlemsstaterna ska beakta den konstaterade bristande efterlevnadens art och allvar samt storleken på de ekonomiska förluster som Ejflu åsamkats.

delvis

, i exceptionella fall, helt

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 55 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De belopp som uteslutits från unionsfinansiering från Ejflu och de belopp som indrivits samt räntorna på dessa belopp
  ska återföras till andra landsbygdsutvecklingsinterventioner i den strategiska planen. De unionsmedel som hållits inne eller drivits in får emellertid endast användas av medlemsstaterna för en landsbygdsutvecklingsinsats som ingår i den nationella strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken, och under förutsättning att dessa medel inte på nytt används inom landsbygdsutvecklingsinsatser som har varit föremål för finansiell justering. | De belopp som uteslutits från unionsfinansiering från Ejflu och de belopp som indrivits samt räntorna på dessa belopp, som
  ska beräknas från och med
  den
  dag då beloppet förföll till betalning
  ,
  ska återföras till andra landsbygdsutvecklingsinterventioner i samma strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De belopp som uteslutits från unionsfinansiering från Ejflu och de belopp som indrivits samt räntorna på dessa belopp
  ska återföras till andra landsbygdsutvecklingsinterventioner i den strategiska planen. De unionsmedel som hållits inne eller drivits in får emellertid endast användas av medlemsstaterna för en landsbygdsutvecklingsinsats som ingår i den nationella strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken, och under förutsättning att dessa medel inte på nytt används inom landsbygdsutvecklingsinsatser som har varit föremål för finansiell justering.

ska återföras till andra landsbygdsutvecklingsinterventioner i den strategiska planen. De unionsmedel som hållits inne eller drivits in får emellertid endast användas av medlemsstaterna för en landsbygdsutvecklingsinsats som ingår i den nationella strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken, och under förutsättning att dessa medel inte på nytt används inom landsbygdsutvecklingsinsatser som har varit föremål för finansiell justering.

De belopp som uteslutits från unionsfinansiering från Ejflu och de belopp som indrivits samt räntorna på dessa belopp, som
  ska beräknas från och med
  den
  dag då beloppet förföll till betalning
  ,
  ska återföras till andra landsbygdsutvecklingsinterventioner i samma strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken
  .

ska beräknas från och med

dag då beloppet förföll till betalning

ska återföras till andra landsbygdsutvecklingsinterventioner i samma strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

Artikel 55 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna ska från eventuella framtida betalningar som det utbetalande organet ska göra till stödmottagaren dra av alla belopp som felaktigt betalats ut till följd av en ännu inte åtgärdad oriktighet som en stödmottagare gjort sig skyldig till, i enlighet med vad som fastställs i denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska från eventuella framtida betalningar som det utbetalande organet ska göra till stödmottagaren dra av alla belopp som felaktigt betalats ut till följd av en ännu inte åtgärdad oriktighet som en stödmottagare gjort sig skyldig till, i enlighet med vad som fastställs i denna artikel.

Medlemsstaterna ska från eventuella framtida betalningar som det utbetalande organet ska göra till stödmottagaren dra av alla belopp som felaktigt betalats ut till följd av en ännu inte åtgärdad oriktighet som en stödmottagare gjort sig skyldig till, i enlighet med vad som fastställs i denna artikel.

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 55 – punkt 1 – stycke 2b (nytt)

Artikel 55 – punkt 1 – stycke 2b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | De unionsmedel som hållits inne eller drivits in får emellertid i sin helhet endast användas av medlemsstaterna för en landsbygdsutvecklingsinsats som ingår i den nationella strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken, och under förutsättning att dessa medel inte på nytt används inom landsbygdsutvecklingsinsatser som har varit föremål för finansiell justering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De unionsmedel som hållits inne eller drivits in får emellertid i sin helhet endast användas av medlemsstaterna för en landsbygdsutvecklingsinsats som ingår i den nationella strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken, och under förutsättning att dessa medel inte på nytt används inom landsbygdsutvecklingsinsatser som har varit föremål för finansiell justering.

De unionsmedel som hållits inne eller drivits in får emellertid i sin helhet endast användas av medlemsstaterna för en landsbygdsutvecklingsinsats som ingår i den nationella strategiska planen för den gemensamma jordbrukspolitiken, och under förutsättning att dessa medel inte på nytt används inom landsbygdsutvecklingsinsatser som har varit föremål för finansiell justering.

Ändring 226

Ändring 226

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 57

Artikel 57

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska, inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, anta de lagar och andra författningar och vidta alla andra åtgärder som behövs för att säkerställa ett effektivt skydd för unionens ekonomiska intressen, särskilt för att | 1.   Medlemsstaterna ska, inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken,
  samtidigt som de tillämpliga styrningssystemen respekteras
  , anta de lagar och andra författningar och vidta alla andra åtgärder som behövs för att säkerställa ett effektivt skydd för unionens ekonomiska intressen
  inklusive tillämpningen av kriterierna för tillgång till stöd i artikel 35
  , särskilt för att |
| a) | försäkra sig om att de insatser som finansieras genom fonderna är lagliga och korrekta, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska, inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken, anta de lagar och andra författningar och vidta alla andra åtgärder som behövs för att säkerställa ett effektivt skydd för unionens ekonomiska intressen, särskilt för att

1.   Medlemsstaterna ska, inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken,
  samtidigt som de tillämpliga styrningssystemen respekteras
  , anta de lagar och andra författningar och vidta alla andra åtgärder som behövs för att säkerställa ett effektivt skydd för unionens ekonomiska intressen
  inklusive tillämpningen av kriterierna för tillgång till stöd i artikel 35
  , särskilt för att

a)

försäkra sig om att de insatser som finansieras genom fonderna är lagliga och korrekta,

| a) | försäkra sig om att de insatser som finansieras genom fonderna är lagliga och korrekta,
  även när det gäller mottagarna, |
| --- | --- |

a)

försäkra sig om att de insatser som finansieras genom fonderna är lagliga och korrekta,
  även när det gäller mottagarna,

även när det gäller mottagarna,

| b) | säkerställa effektivt skydd mot bedrägeri, i synnerhet i områden med högre risknivå, och som kommer att fungera som avskräckande medel, med beaktande av åtgärdernas kostnader och fördelar samt även att de är proportionella, |
| --- | --- |

b)

säkerställa effektivt skydd mot bedrägeri, i synnerhet i områden med högre risknivå, och som kommer att fungera som avskräckande medel, med beaktande av åtgärdernas kostnader och fördelar samt även att de är proportionella,

| b) | säkerställa effektivt skydd mot bedrägeri, i synnerhet i områden med högre risknivå, och som kommer att fungera som avskräckande medel, med beaktande av åtgärdernas kostnader och fördelar samt även att de är proportionella, |
| --- | --- |

b)

säkerställa effektivt skydd mot bedrägeri, i synnerhet i områden med högre risknivå, och som kommer att fungera som avskräckande medel, med beaktande av åtgärdernas kostnader och fördelar samt även att de är proportionella,

| c) | förebygga, upptäcka och korrigera oriktigheter och bedrägerier, |
| --- | --- |

c)

förebygga, upptäcka och korrigera oriktigheter och bedrägerier,

| c) | förebygga, upptäcka och korrigera oriktigheter och bedrägerier, |
| --- | --- |

c)

förebygga, upptäcka och korrigera oriktigheter och bedrägerier,

| d) | tillämpa sanktioner som är effektiva, avskräckande och proportionella i enlighet med unionsrätten eller, om detta inte är möjligt, nationell rätt, och väcka talan, om så behövs, |
| --- | --- |

d)

tillämpa sanktioner som är effektiva, avskräckande och proportionella i enlighet med unionsrätten eller, om detta inte är möjligt, nationell rätt, och väcka talan, om så behövs,

| d) | tillämpa sanktioner som är effektiva, avskräckande och proportionella i enlighet med unionsrätten eller, om detta inte är möjligt, nationell rätt, och väcka talan, om så behövs, |
| --- | --- |

d)

tillämpa sanktioner som är effektiva, avskräckande och proportionella i enlighet med unionsrätten eller, om detta inte är möjligt, nationell rätt, och väcka talan, om så behövs,

| e) | driva in felaktiga utbetalningar samt ränta, och väcka talan om så behövs. |
| --- | --- |

e)

driva in felaktiga utbetalningar samt ränta, och väcka talan om så behövs.

| e) | driva in felaktiga utbetalningar samt ränta, och väcka talan om så behövs. |
| --- | --- |

e)

driva in felaktiga utbetalningar samt ränta, och väcka talan om så behövs.

2.   Medlemsstaterna ska inrätta effektiva förvaltnings- och kontrollsystem för att försäkra sig om att unionslagstiftningen som styr unionens interventioner följs.

2.   Medlemsstaterna ska inrätta effektiva förvaltnings- och kontrollsystem för att försäkra sig om att unionslagstiftningen som styr unionens interventioner följs.

3.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga försiktighetsåtgärder för att säkerställa att de sanktioner som tillämpas som avses i punkt 1 d är proportionerliga och avpassas med hänsyn till den upptäckta bristande efterlevnadens allvar, omfattning, varaktighet och upprepning.

3.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga försiktighetsåtgärder för att säkerställa att de sanktioner som tillämpas som avses i punkt 1 d är proportionerliga och avpassas med hänsyn till den upptäckta bristande efterlevnadens allvar, omfattning, varaktighet och upprepning.

De arrangemang som medlemsstaterna fastställer ska särskilt säkerställa att inga sanktioner ska åläggas

De arrangemang som medlemsstaterna fastställer ska särskilt säkerställa att inga sanktioner ska åläggas

| a) | om den bristande efterlevnaden beror på force majeure, |
| --- | --- |

a)

om den bristande efterlevnaden beror på force majeure,

| a) | om den bristande efterlevnaden beror på force majeure, |
| --- | --- |

a)

om den bristande efterlevnaden beror på force majeure,

| b) | om den bristande efterlevnaden beror på fel från den behöriga myndighetens eller någon annan myndighets sida, och om felet inte rimligen kunde ha upptäckts av den person som berörs av den administrativa sanktionen, |
| --- | --- |

b)

om den bristande efterlevnaden beror på fel från den behöriga myndighetens eller någon annan myndighets sida, och om felet inte rimligen kunde ha upptäckts av den person som berörs av den administrativa sanktionen,

| b) | om den bristande efterlevnaden beror på fel från den behöriga myndighetens eller någon annan myndighets sida, och om felet inte rimligen kunde ha upptäckts av den person som berörs av den administrativa sanktionen, |
| --- | --- |

b)

om den bristande efterlevnaden beror på fel från den behöriga myndighetens eller någon annan myndighets sida, och om felet inte rimligen kunde ha upptäckts av den person som berörs av den administrativa sanktionen,

| c) | om den berörda personen på ett för den behöriga myndigheten tillfredsställande sätt kan visa att denne inte bär skulden för att de skyldigheter som avses i punkt 1 inte fullgjorts, eller om den behöriga myndigheten på annat sätt övertygas om att den berörda personen inte bär skulden, |
| --- | --- |

c)

om den berörda personen på ett för den behöriga myndigheten tillfredsställande sätt kan visa att denne inte bär skulden för att de skyldigheter som avses i punkt 1 inte fullgjorts, eller om den behöriga myndigheten på annat sätt övertygas om att den berörda personen inte bär skulden,

| c) | om den berörda personen på ett för den behöriga myndigheten tillfredsställande sätt kan visa att denne inte bär skulden för att de skyldigheter som avses i punkt 1 inte fullgjorts, eller om den behöriga myndigheten på annat sätt övertygas om att den berörda personen inte bär skulden, |
| --- | --- |

c)

om den berörda personen på ett för den behöriga myndigheten tillfredsställande sätt kan visa att denne inte bär skulden för att de skyldigheter som avses i punkt 1 inte fullgjorts, eller om den behöriga myndigheten på annat sätt övertygas om att den berörda personen inte bär skulden,

Om den bristande efterlevnaden av villkoren för beviljande av stöd beror på force majeure, ska stödmottagaren behålla rätten att få stöd.

Om den bristande efterlevnaden av villkoren för beviljande av stöd beror på force majeure, ska stödmottagaren behålla rätten att få stöd.

4.   Medlemsstaterna ska införa arrangemang för att säkerställa effektiv prövning av klagomål rörande fonderna, och de ska på begäran av kommissionen pröva klagomål som lämnats in till kommissionen som omfattas av deras strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemsstaterna ska informera kommissionen om resultaten av sådan prövning.

4.   Medlemsstaterna ska införa arrangemang för att säkerställa effektiv prövning av klagomål rörande fonderna, och de ska på begäran av kommissionen pröva klagomål som lämnats in till kommissionen som omfattas av deras strategiska plan inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemsstaterna ska informera kommissionen om resultaten av sådan prövning.

När brister i granskningen och hanteringen av klagomål har upptäckts i en medlemsstat ska kommissionen upprätta en klagomålsmekanism dit mottagare kan lämna ett klagomål direkt till kommissionen om de som utsätts för orättvis behandling eller behandlas på ett sätt som ger dem nackdelar vid fastställandet eller fördelningen av offentliga medel som omfattas av direkt eller delad förvaltning, inklusive beslut vid offentliga upphandlingar. Kommissionen ska säkerställa lämpligt skydd för personer eller företag efter inlämning av ett klagomål.

När brister i granskningen och hanteringen av klagomål har upptäckts i en medlemsstat ska kommissionen upprätta en klagomålsmekanism dit mottagare kan lämna ett klagomål direkt till kommissionen om de som utsätts för orättvis behandling eller behandlas på ett sätt som ger dem nackdelar vid fastställandet eller fördelningen av offentliga medel som omfattas av direkt eller delad förvaltning, inklusive beslut vid offentliga upphandlingar. Kommissionen ska säkerställa lämpligt skydd för personer eller företag efter inlämning av ett klagomål.

5.   Medlemsstaterna ska informera kommissionen om de bestämmelser som antagits och de åtgärder som vidtagits enligt punkterna 1 och 2.

5.   Medlemsstaterna ska informera kommissionen om de bestämmelser som antagits och de åtgärder som vidtagits enligt punkterna 1 och 2.

6.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa de regler som krävs för en enhetlig tillämpning av denna artikel rörande

6.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa de regler som krävs för en enhetlig tillämpning av denna artikel rörande

| a) | förfaranden, tidsfrister och informationsutbyte med avseende på de skyldigheter som anges i punkterna 1 och 2, |
| --- | --- |

a)

förfaranden, tidsfrister och informationsutbyte med avseende på de skyldigheter som anges i punkterna 1 och 2,

| a) | förfaranden, tidsfrister och informationsutbyte med avseende på de skyldigheter som anges i punkterna 1 och 2, |
| --- | --- |

a)

förfaranden, tidsfrister och informationsutbyte med avseende på de skyldigheter som anges i punkterna 1 och 2,

| b) | medlemsstaternas anmälan och meddelande till kommissionen med avseende på de skyldigheter som anges i punkterna 3 och 4. |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternas anmälan och meddelande till kommissionen med avseende på de skyldigheter som anges i punkterna 3 och 4.

| b) | medlemsstaternas anmälan och meddelande till kommissionen med avseende på de skyldigheter som anges i punkterna 3 och 4. |
| --- | --- |

b)

medlemsstaternas anmälan och meddelande till kommissionen med avseende på de skyldigheter som anges i punkterna 3 och 4.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 57a (ny)

Artikel 57a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 57a |
| | Rättelse av fel |
| | 1.
     
  Medlemsstaterna får inom ramen för sin strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken föreskriva nationella bestämmelser enligt vilka stödmottagare tillerkänns rätten att ändra eller på annat sätt se till att en administrativ förklaring eller ansökan om bistånd eller stöd på nytt uppfyller kraven för efterlevnad utan att vare sig någon minskning eller sanktion tillämpas om |
| | (a) | stödmottagaren begick ett administrativt misstag när denne lämnade information om sin situation, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 57a

Artikel 57a

Rättelse av fel

Rättelse av fel

1.
     
  Medlemsstaterna får inom ramen för sin strategiska plan för den gemensamma jordbrukspolitiken föreskriva nationella bestämmelser enligt vilka stödmottagare tillerkänns rätten att ändra eller på annat sätt se till att en administrativ förklaring eller ansökan om bistånd eller stöd på nytt uppfyller kraven för efterlevnad utan att vare sig någon minskning eller sanktion tillämpas om

(a)

(a)

stödmottagaren begick ett administrativt misstag när denne lämnade information om sin situation,

stödmottagaren begick ett administrativt misstag när denne lämnade information om sin situation,

| (b) | stödmottagaren inte kände till kriterierna för stödberättigande, åtagandena eller andra skyldigheter avseende de villkor för beviljande av bistånd eller stöd som föreskrivs för dennes situation. |
| --- | --- |

(b)

(b)

stödmottagaren inte kände till kriterierna för stödberättigande, åtagandena eller andra skyldigheter avseende de villkor för beviljande av bistånd eller stöd som föreskrivs för dennes situation.

stödmottagaren inte kände till kriterierna för stödberättigande, åtagandena eller andra skyldigheter avseende de villkor för beviljande av bistånd eller stöd som föreskrivs för dennes situation.

Denna rätt till ändring eller till att se till att efterlevnad uppnås på nytt ska tillämpas när misstaget eller glömskan begåtts i god tro och inte bedöms utgöra ett bedrägeriförsök.

Denna rätt till ändring eller till att se till att efterlevnad uppnås på nytt ska tillämpas när misstaget eller glömskan begåtts i god tro och inte bedöms utgöra ett bedrägeriförsök.

Det åligger de berörda nationella myndigheterna att bedöma huruvida god tro föreligger hos stödmottagaren.

Det åligger de berörda nationella myndigheterna att bedöma huruvida god tro föreligger hos stödmottagaren.

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 58 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 58 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska säkerställa den kontrollnivå som krävs för en effektiv riskhantering. | Medlemsstaterna ska säkerställa den kontrollnivå som krävs för en effektiv riskhantering
  , som kan vara lägre än den ursprungliga nivån så snart som förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar korrekt och felnivån har stabiliserat sig på en godtagbar nivå. Den relevanta myndigheten ska göra stickprov från hela underlaget av sökande som, i förekommande fall, utgörs av ett slumpmässigt urval, för att få en representativ felfrekvens och ett riskbaserat urval som ska inrikta sig på de områden där risken för unionens ekonomiska intressen är störst. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa den kontrollnivå som krävs för en effektiv riskhantering.

Medlemsstaterna ska säkerställa den kontrollnivå som krävs för en effektiv riskhantering
  , som kan vara lägre än den ursprungliga nivån så snart som förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar korrekt och felnivån har stabiliserat sig på en godtagbar nivå. Den relevanta myndigheten ska göra stickprov från hela underlaget av sökande som, i förekommande fall, utgörs av ett slumpmässigt urval, för att få en representativ felfrekvens och ett riskbaserat urval som ska inrikta sig på de områden där risken för unionens ekonomiska intressen är störst.

, som kan vara lägre än den ursprungliga nivån så snart som förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar korrekt och felnivån har stabiliserat sig på en godtagbar nivå. Den relevanta myndigheten ska göra stickprov från hela underlaget av sökande som, i förekommande fall, utgörs av ett slumpmässigt urval, för att få en representativ felfrekvens och ett riskbaserat urval som ska inrikta sig på de områden där risken för unionens ekonomiska intressen är störst.

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 58 – punkt 4 – stycke 1 – led e

Artikel 58 – punkt 4 – stycke 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | andra regler om de kontroller som medlemsstaterna ska utföra när det gäller de åtgärder som anges i kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 respektive i kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

(e)

andra regler om de kontroller som medlemsstaterna ska utföra när det gäller de åtgärder som anges i kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 respektive i kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013.

andra regler om de kontroller som medlemsstaterna ska utföra när det gäller de åtgärder som anges i kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 respektive i kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013.

utgår

utgår

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 62 – punkt 3 – led a

Artikel 62 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | säkerställer
  en rättvis och icke-diskriminerande behandling samt att proportionalitetsprincipen iakttas då en säkerhet ska ställas, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

säkerställer
  en rättvis och icke-diskriminerande behandling samt att proportionalitetsprincipen iakttas då en säkerhet ska ställas,

säkerställer

| (a) | säkerställande av
  en rättvis och icke-diskriminerande behandling samt att proportionalitetsprincipen iakttas då en säkerhet ska ställas, |
| --- | --- |

(a)

säkerställande av
  en rättvis och icke-diskriminerande behandling samt att proportionalitetsprincipen iakttas då en säkerhet ska ställas,

säkerställande av

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 4 – led c

Artikel 63 – punkt 4 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | system för identifiering och registrering av djur: det system för identifiering och registrering av nötkreatur som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (33) eller det system för identifiering och registrering av får och getter som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 21/2004 (34). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

(c)

system för identifiering och registrering av djur: det system för identifiering och registrering av nötkreatur som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (33) eller det system för identifiering och registrering av får och getter som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 21/2004 (34).

33

34

| (c) | system för identifiering och registrering av djur: det system för identifiering och registrering av nötkreatur som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (33) eller det system för identifiering och registrering av får och getter som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 21/2004 (34)

  eller, i förekommande fall, det system för identifikation och registrering av svin som föreskrivs i rådets direktiv 2008/71/EG

   (34a)

  och andra databaser över djur som upprättats av medlemsstaterna
  . |
| --- | --- |

(c)

system för identifiering och registrering av djur: det system för identifiering och registrering av nötkreatur som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (33) eller det system för identifiering och registrering av får och getter som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 21/2004 (34)

  eller, i förekommande fall, det system för identifikation och registrering av svin som föreskrivs i rådets direktiv 2008/71/EG

   (34a)

  och andra databaser över djur som upprättats av medlemsstaterna
  .

33

34

eller, i förekommande fall, det system för identifikation och registrering av svin som föreskrivs i rådets direktiv 2008/71/EG

34a

och andra databaser över djur som upprättats av medlemsstaterna

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 63 – punkt 4 – led f

Artikel 63 – punkt 4 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | system utan ansökningar: ett ansökningssystem för areal- eller djurbaserade interventioner där nödvändiga data om enskilda arealer eller djur, som krävs som ett minimum av förvaltningen för behandlingen av stödansökningar, är tillgängliga i offentliga elektroniska databaser som sköts av medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

system utan ansökningar: ett ansökningssystem för areal- eller djurbaserade interventioner där nödvändiga data om enskilda arealer eller djur, som krävs som ett minimum av förvaltningen för behandlingen av stödansökningar, är tillgängliga i offentliga elektroniska databaser som sköts av medlemsstaten.

| (f) | system utan ansökningar: ett
  förifyllt eller en annan typ av
  ansökningssystem för areal- eller djurbaserade interventioner där nödvändiga data om enskilda arealer eller djur, som krävs som ett minimum av förvaltningen för behandlingen av stödansökningar, är tillgängliga i offentliga elektroniska databaser som sköts av medlemsstaten. |
| --- | --- |

(f)

system utan ansökningar: ett
  förifyllt eller en annan typ av
  ansökningssystem för areal- eller djurbaserade interventioner där nödvändiga data om enskilda arealer eller djur, som krävs som ett minimum av förvaltningen för behandlingen av stödansökningar, är tillgängliga i offentliga elektroniska databaser som sköts av medlemsstaten.

förifyllt eller en annan typ av

Ändring 165

Ändring 165

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 1 – led c

Artikel 64 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | ett
  arealövervakningssystem
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

ett
  arealövervakningssystem
  ,

arealövervakningssystem

| (c) | ett
  arealövervaknings- och arealkontrollsystem
  , |
| --- | --- |

(c)

ett
  arealövervaknings- och arealkontrollsystem
  ,

arealövervaknings- och arealkontrollsystem

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 2

Artikel 64 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Det integrerade systemet ska bygga på elektroniska databaser och geografiska informationssystem och ska möjliggöra utbyte och integrering av data mellan elektroniska databaser och geografiska informationssystem. | 2.   Det integrerade systemet ska bygga på elektroniska databaser och geografiska informationssystem och ska möjliggöra utbyte och integrering av data mellan elektroniska databaser och geografiska informationssystem
  (GIS)
  .
  För detta ändamål ska GIS möjliggöra skiktning av geospatiala uppgifter om jordbruks-, fastighets- eller referensskiften för alla avgränsade skyddade zoner och utsedda områden som har upprättats i enlighet med den EU-lagstiftning som förtecknas i bilaga XI till förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], t.ex. Natura 2000-områden eller nitratkänsliga områden, och landskapselementen och de ekologiska infrastrukturerna (träd, häckar, dammar, isoleringszoner, strandmarginaler osv.). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Det integrerade systemet ska bygga på elektroniska databaser och geografiska informationssystem och ska möjliggöra utbyte och integrering av data mellan elektroniska databaser och geografiska informationssystem.

2.   Det integrerade systemet ska bygga på elektroniska databaser och geografiska informationssystem och ska möjliggöra utbyte och integrering av data mellan elektroniska databaser och geografiska informationssystem
  (GIS)
  .
  För detta ändamål ska GIS möjliggöra skiktning av geospatiala uppgifter om jordbruks-, fastighets- eller referensskiften för alla avgränsade skyddade zoner och utsedda områden som har upprättats i enlighet med den EU-lagstiftning som förtecknas i bilaga XI till förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], t.ex. Natura 2000-områden eller nitratkänsliga områden, och landskapselementen och de ekologiska infrastrukturerna (träd, häckar, dammar, isoleringszoner, strandmarginaler osv.).

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 64 – punkt 3

Artikel 64 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Utan att det påverkar medlemsstaternas ansvar för genomförandet och tillämpningen av det integrerade systemet,
  får
  kommissionen anlita specialiserade organ eller personer för att underlätta upprättandet, övervakningen och användningen av det integrerade systemet, särskilt för att kunna ge teknisk rådgivning till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. | 3.   Utan att det påverkar medlemsstaternas ansvar för genomförandet och tillämpningen av det integrerade systemet,
  ska
  kommissionen anlita specialiserade organ eller personer för att underlätta upprättandet, övervakningen och användningen av det integrerade systemet, särskilt för att kunna ge teknisk rådgivning till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Utan att det påverkar medlemsstaternas ansvar för genomförandet och tillämpningen av det integrerade systemet,
  får
  kommissionen anlita specialiserade organ eller personer för att underlätta upprättandet, övervakningen och användningen av det integrerade systemet, särskilt för att kunna ge teknisk rådgivning till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

3.   Utan att det påverkar medlemsstaternas ansvar för genomförandet och tillämpningen av det integrerade systemet,
  ska
  kommissionen anlita specialiserade organ eller personer för att underlätta upprättandet, övervakningen och användningen av det integrerade systemet, särskilt för att kunna ge teknisk rådgivning till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 65 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det ska kunna göras sökningar i de data och den dokumentation som avses i första stycket som rör innevarande kalenderår eller regleringsår och föregående tio kalenderår eller regleringsår via medlemsstatens behöriga myndigheters digitala databaser. | Det ska kunna göras sökningar i de data och den dokumentation som avses i första stycket som rör innevarande kalenderår eller regleringsår och föregående tio kalenderår eller regleringsår via medlemsstatens behöriga myndigheters digitala databaser.
  Relevanta uppgifter från databaserna får också lämnas i form av sammanfattningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det ska kunna göras sökningar i de data och den dokumentation som avses i första stycket som rör innevarande kalenderår eller regleringsår och föregående tio kalenderår eller regleringsår via medlemsstatens behöriga myndigheters digitala databaser.

Det ska kunna göras sökningar i de data och den dokumentation som avses i första stycket som rör innevarande kalenderår eller regleringsår och föregående tio kalenderår eller regleringsår via medlemsstatens behöriga myndigheters digitala databaser.
  Relevanta uppgifter från databaserna får också lämnas i form av sammanfattningar.

Relevanta uppgifter från databaserna får också lämnas i form av sammanfattningar.

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 65 – punkt 5a (ny)

Artikel 65 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att stödmottagare och potentiella stödmottagare har tillgång till samtlig referensdata och attributdata avseende den mark de använder eller avser att använda i syfte att göra det möjligt för dem att lämna korrekta ansökningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att stödmottagare och potentiella stödmottagare har tillgång till samtlig referensdata och attributdata avseende den mark de använder eller avser att använda i syfte att göra det möjligt för dem att lämna korrekta ansökningar.

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 67 – punkt 1

Artikel 67 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När det gäller stödet för arealbaserade interventioner som avses i artikel 63.2 och som genomförs inom ramen för de nationella strategiska planerna inom jordbrukspolitiken ska medlemsstaterna begära att en ansökan görs genom användning av
  den geospatiala ansökan
  som den behöriga myndigheten tillhandahåller för att lämna in en ansökan. | 1.   När det gäller stödet för arealbaserade interventioner som avses i artikel 63.2 och som genomförs inom ramen för de nationella strategiska planerna inom jordbrukspolitiken ska medlemsstaterna begära att en ansökan görs genom användning av
  det formulär
  som den behöriga myndigheten tillhandahåller för att lämna in en
  geospatial
  ansökan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   När det gäller stödet för arealbaserade interventioner som avses i artikel 63.2 och som genomförs inom ramen för de nationella strategiska planerna inom jordbrukspolitiken ska medlemsstaterna begära att en ansökan görs genom användning av
  den geospatiala ansökan
  som den behöriga myndigheten tillhandahåller för att lämna in en ansökan.

1.   När det gäller stödet för arealbaserade interventioner som avses i artikel 63.2 och som genomförs inom ramen för de nationella strategiska planerna inom jordbrukspolitiken ska medlemsstaterna begära att en ansökan görs genom användning av
  det formulär
  som den behöriga myndigheten tillhandahåller för att lämna in en
  geospatial
  ansökan.

Ändring 171

Ändring 171

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 67 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

Artikel 67 – punkt 4 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Om en medlemsstat beslutar att använda ett system utan ansökningar ska den möjliggöra för förvaltningen att göra stödberättigade utbetalningar till stödmottagarna utifrån befintliga uppgifter i offentliga elektroniska databaser, om det inte skett någon förändring, och vid behov, vid förändringar, komplettera med ytterligare information. Dessa uppgifter och alla sådana ytterligare uppgifter ska bekräftas av stödmottagaren. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om en medlemsstat beslutar att använda ett system utan ansökningar ska den möjliggöra för förvaltningen att göra stödberättigade utbetalningar till stödmottagarna utifrån befintliga uppgifter i offentliga elektroniska databaser, om det inte skett någon förändring, och vid behov, vid förändringar, komplettera med ytterligare information. Dessa uppgifter och alla sådana ytterligare uppgifter ska bekräftas av stödmottagaren.

Om en medlemsstat beslutar att använda ett system utan ansökningar ska den möjliggöra för förvaltningen att göra stödberättigade utbetalningar till stödmottagarna utifrån befintliga uppgifter i offentliga elektroniska databaser, om det inte skett någon förändring, och vid behov, vid förändringar, komplettera med ytterligare information. Dessa uppgifter och alla sådana ytterligare uppgifter ska bekräftas av stödmottagaren.

Ändring 172

Ändring 172

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 1

Artikel 68 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska inrätta och driva ett
  arealövervakningssystem
  . | 1.   Medlemsstaterna ska inrätta och driva ett
  arealövervaknings- och arealkontrollsystem. Av vederbörligen motiverade skäl får kommissionen bevilja en övergångsperiod för att upprätta arealövervaknings- och arealkontrollsystemet för de medlemsstater som inte har använt något sådant arealövervaknings- och arealkontrollsystem under den senaste tiden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska inrätta och driva ett
  arealövervakningssystem
  .

1.   Medlemsstaterna ska inrätta och driva ett
  arealövervaknings- och arealkontrollsystem. Av vederbörligen motiverade skäl får kommissionen bevilja en övergångsperiod för att upprätta arealövervaknings- och arealkontrollsystemet för de medlemsstater som inte har använt något sådant arealövervaknings- och arealkontrollsystem under den senaste tiden.

Ändring 173

Ändring 173

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 68 – punkt 2 – stycke 1

Artikel 68 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska varje år bedöma kvaliteten på
  arealövervakningssystemet
  i enlighet med den metod som inrättats på unionsnivå. | Medlemsstaterna ska varje år bedöma kvaliteten på
  arealövervaknings- och arealkontrollsystemet
  i enlighet med den metod som inrättats på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska varje år bedöma kvaliteten på
  arealövervakningssystemet
  i enlighet med den metod som inrättats på unionsnivå.

arealövervakningssystemet

Medlemsstaterna ska varje år bedöma kvaliteten på
  arealövervaknings- och arealkontrollsystemet
  i enlighet med den metod som inrättats på unionsnivå.

arealövervaknings- och arealkontrollsystemet

Ändring 227

Ändring 227

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 69

Artikel 69

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det
  systemet
  för registrering av identiteten hos varje mottagare av interventioner och åtgärder som avses i artikel 63.2 ska garantera att samtliga ansökningar som lämnas in av samma mottagare kan identifieras som sådana. | Det
  system
  för registrering av identiteten hos varje mottagare av interventioner och åtgärder som avses i artikel 63.2 ska garantera att samtliga ansökningar som lämnas in av samma mottagare kan identifieras som sådana.
  Det ska också användas för att se till att när mottagarna är del av en grupp i den betydelse som avses i punkt 11 i artikel 2.1 i direktiv 2013/34/EU kan denna grupp identifieras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det
  systemet
  för registrering av identiteten hos varje mottagare av interventioner och åtgärder som avses i artikel 63.2 ska garantera att samtliga ansökningar som lämnas in av samma mottagare kan identifieras som sådana.

systemet

Det
  system
  för registrering av identiteten hos varje mottagare av interventioner och åtgärder som avses i artikel 63.2 ska garantera att samtliga ansökningar som lämnas in av samma mottagare kan identifieras som sådana.
  Det ska också användas för att se till att när mottagarna är del av en grupp i den betydelse som avses i punkt 11 i artikel 2.1 i direktiv 2013/34/EU kan denna grupp identifieras.

system

Det ska också användas för att se till att när mottagarna är del av en grupp i den betydelse som avses i punkt 11 i artikel 2.1 i direktiv 2013/34/EU kan denna grupp identifieras.

Ändring 174

Ändring 174

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – stycke 1

Artikel 70 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska inrätta ett kontroll- och sanktionssystem för det stöd som avses i artikel 63. | Medlemsstaterna ska inrätta ett kontroll- och sanktionssystem för det stöd som avses i artikel 63.
  Medlemsstaterna ska, via de utbetalande organen eller av organ som de bemyndigat att agera på dess vägnar, utföra administrativa kontroller av stödansökningarna för att verifiera att villkoren för stödberättigande är uppfyllda. Dessa kontroller ska kompletteras med kontroller på plats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska inrätta ett kontroll- och sanktionssystem för det stöd som avses i artikel 63.

Medlemsstaterna ska inrätta ett kontroll- och sanktionssystem för det stöd som avses i artikel 63.
  Medlemsstaterna ska, via de utbetalande organen eller av organ som de bemyndigat att agera på dess vägnar, utföra administrativa kontroller av stödansökningarna för att verifiera att villkoren för stödberättigande är uppfyllda. Dessa kontroller ska kompletteras med kontroller på plats.

Medlemsstaterna ska, via de utbetalande organen eller av organ som de bemyndigat att agera på dess vägnar, utföra administrativa kontroller av stödansökningarna för att verifiera att villkoren för stödberättigande är uppfyllda. Dessa kontroller ska kompletteras med kontroller på plats.

Ändring 175

Ändring 175

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – stycke 1a (nytt)

Artikel 70 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | För var och en av de interventioner som avses i artikel 63.2 ska medlemsstaterna säkerställa att kontrollurvalet för de kontroller på plats som genomförs varje år omfattar minst 5 % av alla stödmottagare. Denna procentandel ska ökas i lämplig omfattning om en betydande bristande efterlevnad inom ramen för en viss intervention eller åtgärd har konstaterats. Medlemsstaterna får dock minska denna andel om felnivåerna ligger på en godtagbar nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För var och en av de interventioner som avses i artikel 63.2 ska medlemsstaterna säkerställa att kontrollurvalet för de kontroller på plats som genomförs varje år omfattar minst 5 % av alla stödmottagare. Denna procentandel ska ökas i lämplig omfattning om en betydande bristande efterlevnad inom ramen för en viss intervention eller åtgärd har konstaterats. Medlemsstaterna får dock minska denna andel om felnivåerna ligger på en godtagbar nivå.

För var och en av de interventioner som avses i artikel 63.2 ska medlemsstaterna säkerställa att kontrollurvalet för de kontroller på plats som genomförs varje år omfattar minst 5 % av alla stödmottagare. Denna procentandel ska ökas i lämplig omfattning om en betydande bristande efterlevnad inom ramen för en viss intervention eller åtgärd har konstaterats. Medlemsstaterna får dock minska denna andel om felnivåerna ligger på en godtagbar nivå.

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 70 – stycke 2

Artikel 70 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Punkterna 1 till 5 i artikel 57 ska gälla i tillämpliga delar. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Punkterna 1 till 5 i artikel 57 ska gälla i tillämpliga delar.

Punkterna 1 till 5 i artikel 57 ska gälla i tillämpliga delar.

utgår

utgår

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 73 – stycke 1 – led a – inledningen

Artikel 73 – stycke 1 – led a – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | form
  , innehåll
  och arrangemang för hur följande ska lämnas in eller ställas till kommissionens förfogande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

form
  , innehåll
  och arrangemang för hur följande ska lämnas in eller ställas till kommissionens förfogande:

, innehåll

| (a) | form och arrangemang för hur följande ska lämnas in eller ställas till kommissionens förfogande: |
| --- | --- |

(a)

form och arrangemang för hur följande ska lämnas in eller ställas till kommissionens förfogande:

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 73 – stycke 1 – led b

Artikel 73 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | grundläggande funktioner och regler för det geospatiala ansökningssystem och arealövervakningssystem som avses i artiklarna 67
  och
  68. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

grundläggande funktioner och regler för det geospatiala ansökningssystem och arealövervakningssystem som avses i artiklarna 67
  och
  68.

grundläggande funktioner och regler för det geospatiala ansökningssystem och arealövervakningssystem som avses i artiklarna 67

68.

| (b) | Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning genom att fastställa reglerna
  och
  göra dem tillgängliga för kommissionen, när det gäller att överföra följande:










  i) | Bedömningsrapporterna om kvaliteten på identifieringssystemet för jordbruksskiften, det geospatiala ansökningssystemet och arealövervaknings- och arealkontrollsystemet. |
| --- | --- | --- |

(b)

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning genom att fastställa reglerna
  och
  göra dem tillgängliga för kommissionen, när det gäller att överföra följande:

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning genom att fastställa reglerna

göra dem tillgängliga för kommissionen, när det gäller att överföra följande:

i)

i)

Bedömningsrapporterna om kvaliteten på identifieringssystemet för jordbruksskiften, det geospatiala ansökningssystemet och arealövervaknings- och arealkontrollsystemet.

Bedömningsrapporterna om kvaliteten på identifieringssystemet för jordbruksskiften, det geospatiala ansökningssystemet och arealövervaknings- och arealkontrollsystemet.

| ii) | De avhjälpande åtgärder som medlemsstaterna ska genomföra som avses i artiklarna 66, 67 och 68. |
| --- | --- |

ii)

ii)

De avhjälpande åtgärder som medlemsstaterna ska genomföra som avses i artiklarna 66, 67 och 68.

De avhjälpande åtgärder som medlemsstaterna ska genomföra som avses i artiklarna 66, 67 och 68.

| iii) | Grundläggande funktioner och regler för det geospatiala ansökningssystem och arealövervaknings- och arealkontrollsystem som avses i artiklarna 67 och 68. |
| --- | --- |

iii)

iii)

Grundläggande funktioner och regler för det geospatiala ansökningssystem och arealövervaknings- och arealkontrollsystem som avses i artiklarna 67 och 68.

Grundläggande funktioner och regler för det geospatiala ansökningssystem och arealövervaknings- och arealkontrollsystem som avses i artiklarna 67 och 68.

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 73 – stycke 2

Artikel 73 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

utgår

utgår

Ändring 180

Ändring 180

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 78 – punkt 2

Artikel 78 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen översända en förteckning över de företag som är etablerade i ett tredjeland och för vilka det aktuella beloppet har eller skulle ha ut- eller inbetalats i ifrågavarande medlemsstat. | 2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen översända en förteckning över de företag som är etablerade i ett tredjeland och för vilka det aktuella beloppet har eller skulle ha ut- eller inbetalats i ifrågavarande medlemsstat.
  Vid behov ska kommissionen bjuda in experter från tredjeländer, inklusive utvecklingsländer, för att kunna få en bedömning av de externa effekter som genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken har på medlemsstatsnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen översända en förteckning över de företag som är etablerade i ett tredjeland och för vilka det aktuella beloppet har eller skulle ha ut- eller inbetalats i ifrågavarande medlemsstat.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen översända en förteckning över de företag som är etablerade i ett tredjeland och för vilka det aktuella beloppet har eller skulle ha ut- eller inbetalats i ifrågavarande medlemsstat.
  Vid behov ska kommissionen bjuda in experter från tredjeländer, inklusive utvecklingsländer, för att kunna få en bedömning av de externa effekter som genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken har på medlemsstatsnivå.

Ändring 181

Ändring 181

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 79

Artikel 79

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 79 | utgår |
| Granskningsplaner | |
| 1.
     
  Medlemsstaterna ska upprätta planer för den granskning som ska genomföras enligt artikel 75 under den påföljande granskningsperioden. | |
| 2.
     
  Varje år ska medlemsstaterna före den 15 april till kommissionen översända den granskningsplan som avses i punkt 1 och då ange | |
| (a) | antalet företag som ska granskas och fördelningen av dessa per sektor på grundval av de belopp som hänför sig till dem, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 79

Artikel 79

utgår

utgår

Granskningsplaner

Granskningsplaner

1.
     
  Medlemsstaterna ska upprätta planer för den granskning som ska genomföras enligt artikel 75 under den påföljande granskningsperioden.

2.
     
  Varje år ska medlemsstaterna före den 15 april till kommissionen översända den granskningsplan som avses i punkt 1 och då ange

(a)

(a)

antalet företag som ska granskas och fördelningen av dessa per sektor på grundval av de belopp som hänför sig till dem,

antalet företag som ska granskas och fördelningen av dessa per sektor på grundval av de belopp som hänför sig till dem,

| (b) | de kriterier som lagts till grund för granskningsplanens upprättande. |
| --- | --- |

(b)

(b)

de kriterier som lagts till grund för granskningsplanens upprättande.

de kriterier som lagts till grund för granskningsplanens upprättande.

3.
     
  De granskningsplaner som medlemsstaterna fastställt och skickat till kommissionen ska genomföras av medlemsstaterna, om inte kommissionen inom åtta veckor har lämnat några synpunkter.

4.
     
  Punkt 3 ska i tillämpliga delar gälla för de ändringar som medlemsstaterna gör i granskningsplanerna.

5.
     
  Kommissionen får när som helst kräva att en särskild kategori företag innefattas i en medlemsstats granskningsplaner.

6.
     
  Företag för vilka summan av mottagna och utbetalade belopp uppgick till mindre än 40 000  EUR ska endast granskas enligt detta kapitel om det finns särskilda skäl, som då ska anges av medlemsstaterna i deras årliga granskningsplan som avses i punkt 1, eller av kommissionen i eventuella förslag till ändring av planen.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 101 med avseende på att ändra de tröskelvärden som anges i första stycket.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 101 med avseende på att ändra de tröskelvärden som anges i första stycket.

Ändring 182

Ändring 182

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Avdelning IV – kapitel IV – rubriken

Avdelning IV – kapitel IV – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kontrollsystem och sanktioner som rör villkor | Kontrollsystem och sanktioner som rör villkor
  för en hållbar utveckling |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kontrollsystem och sanktioner som rör villkor

Kontrollsystem och sanktioner som rör villkor
  för en hållbar utveckling

för en hållbar utveckling

Ändringar 183, 211cp1 och 283cp1

Ändringar 183, 211cp1 och 283cp1

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 84 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska
  införa
  ett kontrollsystem
  som säkerställer
  att
  mottagarna av det stöd som avses i artikel 11 i förordning (EU) nr.../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] och i kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 respektive kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013, fullgör de skyldigheter som anges
  i avdelning III kapitel 1 avsnitt 2 i förordning (EU) nr.../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]. | Medlemsstaterna ska
  ha
  ett kontrollsystem
  för
  att
  säkerställa att följande mottagare uppfyller skyldigheterna
  i avdelning III kapitel 1 avsnitt 2 i förordning (EU) nr.../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]. |
| | (a) | stödmottagare som får direkt stöd enligt avdelning III kapitel II i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska
  införa
  ett kontrollsystem
  som säkerställer
  att
  mottagarna av det stöd som avses i artikel 11 i förordning (EU) nr.../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] och i kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 respektive kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013, fullgör de skyldigheter som anges
  i avdelning III kapitel 1 avsnitt 2 i förordning (EU) nr.../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].

införa

som säkerställer

mottagarna av det stöd som avses i artikel 11 i förordning (EU) nr.../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] och i kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 respektive kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013, fullgör de skyldigheter som anges

Medlemsstaterna ska
  ha
  ett kontrollsystem
  för
  att
  säkerställa att följande mottagare uppfyller skyldigheterna
  i avdelning III kapitel 1 avsnitt 2 i förordning (EU) nr.../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].

ha

för

säkerställa att följande mottagare uppfyller skyldigheterna

(a)

(a)

stödmottagare som får direkt stöd enligt avdelning III kapitel II i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken],

stödmottagare som får direkt stöd enligt avdelning III kapitel II i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken],

| (b) | stödmottagare som får sådana årliga bidrag som föreskrivs i artiklarna 65, 66 och 67 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], |
| --- | --- |

(b)

(b)

stödmottagare som får sådana årliga bidrag som föreskrivs i artiklarna 65, 66 och 67 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken],

stödmottagare som får sådana årliga bidrag som föreskrivs i artiklarna 65, 66 och 67 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken],

| (c) | stödmottagare som får stöd i enlighet med kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 respektive kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013. |
| --- | --- |

(c)

(c)

stödmottagare som får stöd i enlighet med kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 respektive kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013.

stödmottagare som får stöd i enlighet med kapitel IV i förordning (EU) nr 228/2013 respektive kapitel IV i förordning (EU) nr 229/2013.

Ändring 211cp2

Ändring 211cp2

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84– punkt 1 – stycke 3a (nytt)

Artikel 84– punkt 1 – stycke 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | För att säkerställa efterlevnad av gällande arbets- och anställningsvillkor som följer av relevanta kollektivavtal och social- och arbetsmarknadslagstiftning på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå ska medlemsstaterna säkerställa att det finns ett samarbete mellan behöriga nationella myndigheter som ansvarar för arbetsinspektioner och det kontrollsystem som avses i första stycket. I gränsöverskridande fall ska man även säkerställa samordning och samarbete med Europeiska arbetsmyndigheten, vars verksamhet regleras av Europaparlamentet och rådets förordning (EU) 2019/1149. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För att säkerställa efterlevnad av gällande arbets- och anställningsvillkor som följer av relevanta kollektivavtal och social- och arbetsmarknadslagstiftning på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå ska medlemsstaterna säkerställa att det finns ett samarbete mellan behöriga nationella myndigheter som ansvarar för arbetsinspektioner och det kontrollsystem som avses i första stycket. I gränsöverskridande fall ska man även säkerställa samordning och samarbete med Europeiska arbetsmyndigheten, vars verksamhet regleras av Europaparlamentet och rådets förordning (EU) 2019/1149.

För att säkerställa efterlevnad av gällande arbets- och anställningsvillkor som följer av relevanta kollektivavtal och social- och arbetsmarknadslagstiftning på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå ska medlemsstaterna säkerställa att det finns ett samarbete mellan behöriga nationella myndigheter som ansvarar för arbetsinspektioner och det kontrollsystem som avses i första stycket. I gränsöverskridande fall ska man även säkerställa samordning och samarbete med Europeiska arbetsmyndigheten, vars verksamhet regleras av Europaparlamentet och rådets förordning (EU) 2019/1149.

Ändringar 184, 211cp3 och 283cp3

Ändringar 184, 211cp3 och 283cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 2 – led ba (nytt)

Artikel 84 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | upprepning av bristande efterlevnad: en bristande efterlevnad av samma krav eller norm som fastställts mer än en gång, förutsatt att stödmottagaren har underrättats om en tidigare bristande efterlevnad och, i tillämpliga fall, har haft möjlighet att åtgärda den tidigare bristande efterlevnaden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

upprepning av bristande efterlevnad: en bristande efterlevnad av samma krav eller norm som fastställts mer än en gång, förutsatt att stödmottagaren har underrättats om en tidigare bristande efterlevnad och, i tillämpliga fall, har haft möjlighet att åtgärda den tidigare bristande efterlevnaden.

upprepning av bristande efterlevnad: en bristande efterlevnad av samma krav eller norm som fastställts mer än en gång, förutsatt att stödmottagaren har underrättats om en tidigare bristande efterlevnad och, i tillämpliga fall, har haft möjlighet att åtgärda den tidigare bristande efterlevnaden.

Ändringar 185, 211cp3 och 283cp3

Ändringar 185, 211cp3 och 283cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 3 – inledningen

Artikel 84 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   I
  sina kontrollsystem
  som
  avses
  i punkt 1 | 3.   I
  syfte att uppfylla de kontrollkrav
  som
  fastställs
  i punkt 1 |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   I
  sina kontrollsystem
  som
  avses
  i punkt 1

3.   I
  syfte att uppfylla de kontrollkrav
  som
  fastställs
  i punkt 1

Ändringar 186, 211cp3 och 283cp3

Ändringar 186, 211cp3 och 283cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 3 – led c

Artikel 84 – punkt 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | får medlemsstaterna i förekommande fall använda sig av fjärranalys eller arealövervakningssystemet för att utföra de kontroller på plats som avses i led a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

får medlemsstaterna i förekommande fall använda sig av fjärranalys eller arealövervakningssystemet för att utföra de kontroller på plats som avses i led a.

| (c) | får medlemsstaterna i förekommande fall
  och där så är möjligt
  använda sig av fjärranalys eller arealövervakningssystemet för att utföra de kontroller på plats som avses i led a. |
| --- | --- |

(c)

får medlemsstaterna i förekommande fall
  och där så är möjligt
  använda sig av fjärranalys eller arealövervakningssystemet för att utföra de kontroller på plats som avses i led a.

och där så är möjligt

Ändringar 187, 211cp3 och 283cp3

Ändringar 187, 211cp3 och 283cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 3 – led ca (nytt)

Artikel 84 – punkt 3 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | ska medlemsstaterna inrätta ett system för tidig varning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

ska medlemsstaterna inrätta ett system för tidig varning.

ska medlemsstaterna inrätta ett system för tidig varning.

Ändringar 188, 211cp3 och 283cp3

Ändringar 188, 211cp3 och 283cp3

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 3 – led d

Artikel 84 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | fastställer medlemsstaterna kontrollurvalet för de kontroller som avses i a som ska utföras varje år på grundval av en riskanalys och ska innefatta en del som valts slumpmässigt och ska föreskriva att kontrollurvalet ska omfatta minst 1 % av mottagarna av det stöd som föreskrivs i avdelning III kapitel 1 avsnitt 2 i förordning (EU) nr.../... [Förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

(d)

fastställer medlemsstaterna kontrollurvalet för de kontroller som avses i a som ska utföras varje år på grundval av en riskanalys och ska innefatta en del som valts slumpmässigt och ska föreskriva att kontrollurvalet ska omfatta minst 1 % av mottagarna av det stöd som föreskrivs i avdelning III kapitel 1 avsnitt 2 i förordning (EU) nr.../... [Förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].

fastställer medlemsstaterna kontrollurvalet för de kontroller som avses i a som ska utföras varje år på grundval av en riskanalys och ska innefatta en del som valts slumpmässigt och ska föreskriva att kontrollurvalet ska omfatta minst 1 % av mottagarna av det stöd som föreskrivs i avdelning III kapitel 1 avsnitt 2 i förordning (EU) nr.../... [Förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].

utgår

utgår

Ändring 291

Ändring 291

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 3a (ny)

Artikel 84 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa kontrollurvalet för de kontroller som avses i punkt 3 a i denna artikel och som ska utföras varje år på grundval av en riskanalys som de kan tillämpa viktningsfaktorer på och en slumpmässigt vald del, samt ska föreskriva att kontrollurvalet ska omfatta minst 5 % av mottagarna av det stöd som föreskrivs i avdelning III kapitel 1 avsnitt 2 i förordning (EU) nr.../... [Förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa kontrollurvalet för de kontroller som avses i punkt 3 a i denna artikel och som ska utföras varje år på grundval av en riskanalys som de kan tillämpa viktningsfaktorer på och en slumpmässigt vald del, samt ska föreskriva att kontrollurvalet ska omfatta minst 5 % av mottagarna av det stöd som föreskrivs i avdelning III kapitel 1 avsnitt 2 i förordning (EU) nr.../... [Förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].

Ändring ar 190 och 211cp6

Ändring ar 190 och 211cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 3b (ny)

Artikel 84 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om förenklade kontroller för jordbrukare som deltar i de stödordningar som avses i artikel 25 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med regler om förenklade kontroller för jordbrukare som deltar i de stödordningar som avses i artikel 25 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken].

Ändringar 191 och 211cp6

Ändringar 191 och 211cp6

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 84 – punkt 3c (ny)

Artikel 84 – punkt 3c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler om genomförandet av kontroller enligt denna artikel, inbegripet regler som säkerställer att följande faktorer beaktas vid riskanalys: |
| | (a) | jordbrukarnas deltagande i det system för rådgivningstjänster för jordbruket som föreskrivs i artikel 13 i förordning (EU) nr.../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken], |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3c.
     
  Kommissionen ska genom genomförandeakter anta regler om genomförandet av kontroller enligt denna artikel, inbegripet regler som säkerställer att följande faktorer beaktas vid riskanalys:

(a)

(a)

jordbrukarnas deltagande i det system för rådgivningstjänster för jordbruket som föreskrivs i artikel 13 i förordning (EU) nr.../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken],

jordbrukarnas deltagande i det system för rådgivningstjänster för jordbruket som föreskrivs i artikel 13 i förordning (EU) nr.../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken],

| (b) | jordbrukarnas deltagande i ett certifieringssystem som avses i artikel 12.3a i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] så snart förordningen omfattar de berörda kraven och normerna. |
| --- | --- |

(b)

(b)

jordbrukarnas deltagande i ett certifieringssystem som avses i artikel 12.3a i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] så snart förordningen omfattar de berörda kraven och normerna.

jordbrukarnas deltagande i ett certifieringssystem som avses i artikel 12.3a i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] så snart förordningen omfattar de berörda kraven och normerna.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 101.3.

Ändringar 212cp1 och 293

Ändringar 212cp1 och 293

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 1 – stycke 2 – inledningen

Artikel 85 – punkt 1 – stycke 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Enligt det systemet ska
  en
  administrativa sanktion som avses i första stycket tillämpas endast om den bristande efterlevnaden beror på en handling eller en försummelse som är direkt hänförlig till den berörda mottagaren, och om ett, eller
  båda,
  av följande villkor är uppfyllda: | Enligt det systemet ska
  den
  administrativa sanktion som avses i första stycket tillämpas endast om den bristande efterlevnaden beror på en handling eller en försummelse som är direkt hänförlig till den berörda mottagaren, och om ett,
  två
  eller
  samtliga
  av följande villkor är uppfyllda: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Enligt det systemet ska
  en
  administrativa sanktion som avses i första stycket tillämpas endast om den bristande efterlevnaden beror på en handling eller en försummelse som är direkt hänförlig till den berörda mottagaren, och om ett, eller
  båda,
  av följande villkor är uppfyllda:

en

båda,

Enligt det systemet ska
  den
  administrativa sanktion som avses i första stycket tillämpas endast om den bristande efterlevnaden beror på en handling eller en försummelse som är direkt hänförlig till den berörda mottagaren, och om ett,
  två
  eller
  samtliga
  av följande villkor är uppfyllda:

den

två

samtliga

Ändringar 212cp2 och 294

Ändringar 212cp2 och 294

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 1 – stycke 2 – led ba (nytt)

Artikel 85 – punkt 1 – stycke 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | ba) | Den bristande efterlevnaden påverkar arbets- och anställningsförhållandena för de arbetare som är anställda av mottagaren. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

ba)

ba)

Den bristande efterlevnaden påverkar arbets- och anställningsförhållandena för de arbetare som är anställda av mottagaren.

Den bristande efterlevnaden påverkar arbets- och anställningsförhållandena för de arbetare som är anställda av mottagaren.

Ändring 228

Ändring 228

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 85 – punkt 2

Artikel 85 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Följande gäller för de sanktionssystem som avses i punkt 1: | 2.   Följande gäller för de sanktionssystem som avses i punkt 1: |
| a) | Medlemsstaterna ska inbegripa regler om tillämpningen av administrativa sanktioner i de fall mark överlåts under kalenderåret i fråga eller åren i fråga. Dessa regler ska grunda sig på en rättvis och skälig fördelning av ansvar för bristande efterlevnad mellan överlåtare och förvärvare. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Följande gäller för de sanktionssystem som avses i punkt 1:

2.   Följande gäller för de sanktionssystem som avses i punkt 1:

a)

Medlemsstaterna ska inbegripa regler om tillämpningen av administrativa sanktioner i de fall mark överlåts under kalenderåret i fråga eller åren i fråga. Dessa regler ska grunda sig på en rättvis och skälig fördelning av ansvar för bristande efterlevnad mellan överlåtare och förvärvare.

| a) | Medlemsstaterna ska inbegripa regler om tillämpningen av administrativa sanktioner i de fall
  jordbruksmark, ett jordbruksföretag eller del därav
  överlåts under kalenderåret i fråga eller åren i fråga. Dessa regler ska grunda sig på en rättvis och skälig fördelning av ansvar för bristande efterlevnad mellan överlåtare och förvärvare. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterna ska inbegripa regler om tillämpningen av administrativa sanktioner i de fall
  jordbruksmark, ett jordbruksföretag eller del därav
  överlåts under kalenderåret i fråga eller åren i fråga. Dessa regler ska grunda sig på en rättvis och skälig fördelning av ansvar för bristande efterlevnad mellan överlåtare och förvärvare.

jordbruksmark, ett jordbruksföretag eller del därav

I denna punkt avses med överlåts varje typ av transaktion där jordbruksmark upphör att stå till den överlåtande partens förfogande.

I denna punkt avses med överlåts varje typ av transaktion där jordbruksmark upphör att stå till den överlåtande partens förfogande.

| b) | Medlemsstaterna får besluta, trots vad som sägs i punkt 1, att inte tillämpa en sanktion per stödmottagare och kalenderår när sanktionsbeloppet uppgår till 100 EUR eller mindre. Mottagaren ska underrättas om iakttagelsen och om skyldigheten att vidta åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna får besluta, trots vad som sägs i punkt 1, att inte tillämpa en sanktion per stödmottagare och kalenderår när sanktionsbeloppet uppgår till 100 EUR eller mindre. Mottagaren ska underrättas om iakttagelsen och om skyldigheten att vidta åtgärder.

| b) | Medlemsstaterna får besluta, trots vad som sägs i punkt 1, att inte tillämpa en sanktion per stödmottagare och kalenderår när sanktionsbeloppet uppgår till 100 EUR eller mindre. Mottagaren ska underrättas om iakttagelsen och om skyldigheten att vidta åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna får besluta, trots vad som sägs i punkt 1, att inte tillämpa en sanktion per stödmottagare och kalenderår när sanktionsbeloppet uppgår till 100 EUR eller mindre. Mottagaren ska underrättas om iakttagelsen och om skyldigheten att vidta åtgärder.

| c) | Medlemsstaterna ska föreskriva att inga administrativa sanktioner åläggs
  om den bristande efterlevnaden beror på force majeure. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaterna ska föreskriva att inga administrativa sanktioner åläggs
  om den bristande efterlevnaden beror på force majeure.

om den bristande efterlevnaden beror på force majeure.

| c) | Medlemsstaterna ska föreskriva att inga administrativa sanktioner åläggs
  i följande fall:










  i) | den bristande efterlevnaden beror på force majeure, |
| --- | --- | --- |

c)

Medlemsstaterna ska föreskriva att inga administrativa sanktioner åläggs
  i följande fall:

i följande fall:

i)

i)

den bristande efterlevnaden beror på force majeure,

den bristande efterlevnaden beror på force majeure,

| ii) | den bristande efterlevnaden beror på en order från en offentlig myndighet, eller |
| --- | --- |

ii)

ii)

den bristande efterlevnaden beror på en order från en offentlig myndighet, eller

den bristande efterlevnaden beror på en order från en offentlig myndighet, eller

| iii) | den bristande efterlevnaden beror på fel från den behöriga myndighetens eller någon annan myndighets sida, och om felet inte rimligen kunde ha upptäckts av den person som berörs av den administrativa sanktionen, |
| --- | --- |

iii)

iii)

den bristande efterlevnaden beror på fel från den behöriga myndighetens eller någon annan myndighets sida, och om felet inte rimligen kunde ha upptäckts av den person som berörs av den administrativa sanktionen,

den bristande efterlevnaden beror på fel från den behöriga myndighetens eller någon annan myndighets sida, och om felet inte rimligen kunde ha upptäckts av den person som berörs av den administrativa sanktionen,

Ändring 229

Ändring 229

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 86

Artikel 86

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Den administrativa
  sanktion som föreskrivs i avdelning III kapitel 1 avsnitt 2 i förordning (EU) .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]
  ska tillämpas genom en minskning eller uteslutning av totalbeloppen för de stöd som anges i 
  det avsnittet i den förordningen
  som har beviljats eller skulle beviljats den berörde mottagaren avseende stödansökningar som
  denne
  har lämnat in eller kommer att lämna in under det kalenderår som iakttagelsen gjordes. | 1.   Den administrativa
  sanktionen
  ska tillämpas genom en minskning eller uteslutning av totalbeloppen för de stöd som anges i 
  artikel 84.1
  och som har beviljats eller skulle beviljats den berörde mottagaren avseende stödansökningar som
  mottagaren
  har lämnat in eller kommer att lämna in under det kalenderår som iakttagelsen gjordes. |
| För beräkningen av dessa minskningar och uteslutningar ska hänsyn tas till den konstaterade bristande efterlevnadens allvar, omfattning, varaktighet, upprepning eller avsikt. Sanktionerna ska vara avskräckande och proportionella, och uppfylla de kriterier som anges i punkterna 2 och 3 i denna artikel. | För beräkningen av dessa minskningar och uteslutningar ska hänsyn tas till den konstaterade bristande efterlevnadens allvar, omfattning, varaktighet, upprepning eller avsikt. Sanktionerna ska vara avskräckande och proportionella, och uppfylla de kriterier som anges i punkterna 2 och 3 i denna artikel. |
| 2.   Om den bristande efterlevnaden beror på försummelse ska procentsatsen för minskning som en allmän regel vara 3 % av totalsumman av det stöd som avses i punkt 1 i denna artikel. | 2.   Om den bristande efterlevnaden beror på försummelse ska procentsatsen för minskning som en allmän regel vara 3 % av totalsumman av det stöd som avses i punkt 1 i denna artikel.
  Minskningen ska fastställas på basis av bedömningen av den bristande efterlevnadens allvarlighetsgrad, utifrån de kriterier som beskrivs i punkt 1 i denna artikel. |
| Medlemsstaterna
  får
  inrätta
  ett system
  för tidig varning som gäller enskilda fall av bristande efterlevnad som händer för första gången och som mot bakgrund av sitt begränsade allvar, omfattning och varaktighet inte ska leda till en minskning eller uteslutning. Om det därefter vid en kontroll inom tre på varandra följande kalenderår fastställs att den bristande efterlevnaden inte har åtgärdats ska den minskning som avses i första stycket tillämpas retroaktivt. | Medlemsstaterna
  ska
  inrätta
  och använda systemet
  för tidig varning
  enligt artikel 84.3,
  som gäller enskilda fall av bristande efterlevnad som händer för första gången och som mot bakgrund av sitt begränsade allvar, omfattning och varaktighet inte ska leda till en minskning eller uteslutning.
  Den relevanta myndigheten ska underrätta stödmottagaren om skyldigheten att vidta avhjälpande åtgärder och föreslå korrigerande åtgärder som måste vidtas för att avhjälpa den bristande efterlevnaden.
  Om det därefter vid en kontroll inom tre på varandra följande kalenderår fastställs att den bristande efterlevnaden inte har åtgärdats ska den minskning som avses i första stycket tillämpas retroaktivt. |
| Fall av bristande efterlevnad som utgör en direkt folk- eller djurhälsorisk ska emellertid alltid leda till en minskning eller uteslutning. | Fall av bristande efterlevnad som utgör en direkt folk- eller djurhälsorisk ska emellertid alltid leda till en minskning eller uteslutning. |
| Medlemsstaterna
  får
  föreskriva
  obligatorisk
  utbildning enligt det system för jordbruksrådgivning som föreskrivs i avdelning III kapitel 1 avsnitt 3 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] för stödmottagare som fått en tidig varning. | Medlemsstaterna
  ska
  föreskriva
  särskild
  utbildning
  om villkorlighet
  enligt det system för jordbruksrådgivning som föreskrivs i avdelning III kapitel 1 avsnitt 3 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] för stödmottagare som fått en tidig varning
  , där närvaro kan göras obligatorisk
  . |
| 3.   Vid
  upprepning
  ska procentsatsen för minskning
  vara högre än den som ska gälla för bristande efterlevnad på grund av försummelse och bestraffas för första gången
  . | 3.   Vid
  upprepad bristande efterlevnad
  ska procentsatsen för minskning
  som en allmän regel vara 10 % av det totala beloppet av det stöd som avses i punkt 1
  . |
| | Vid fortsatta upprepningar av bristande efterlevnad, och om inga motiverade skäl anges av den berörda stödmottagaren, ska denna stödmottagare anses ha agerat avsiktligt i den mening som avses i punkt 4. |
| 4.   Vid avsiktlig bristande efterlevnad ska procentsatsen
  vara högre än den som tillämpas vid upprepning enligt
  punkt
  3
  och får
  sträcka sig ända
  till fullständig uteslutning från stöd under ett eller flera kalenderår. | 4.   Vid avsiktlig bristande efterlevnad ska procentsatsen
  för minskning vara minst 15 % av det totala beloppet av det stöd som avses
  i punkt
  1
  och får
  uppgå
  till fullständig uteslutning från stöd under ett eller flera kalenderår. |
| 5.   För att säkerställa lika spelregler i alla medlemsstaterna och att sanktionssystemet för systemet för villkor är ändamålsenligt och avskräckande, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med ytterligare regler om tillämpningen och beräkningen av sådana sanktioner. | 5.   För att säkerställa lika spelregler i alla medlemsstaterna och att sanktionssystemet för systemet för villkor är ändamålsenligt och avskräckande, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med ytterligare regler om tillämpningen och beräkningen av sådana sanktioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Den administrativa
  sanktion som föreskrivs i avdelning III kapitel 1 avsnitt 2 i förordning (EU) .../...[förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken]
  ska tillämpas genom en minskning eller uteslutning av totalbeloppen för de stöd som anges i 
  det avsnittet i den förordningen
  som har beviljats eller skulle beviljats den berörde mottagaren avseende stödansökningar som
  denne
  har lämnat in eller kommer att lämna in under det kalenderår som iakttagelsen gjordes.

1.   Den administrativa
  sanktionen
  ska tillämpas genom en minskning eller uteslutning av totalbeloppen för de stöd som anges i 
  artikel 84.1
  och som har beviljats eller skulle beviljats den berörde mottagaren avseende stödansökningar som
  mottagaren
  har lämnat in eller kommer att lämna in under det kalenderår som iakttagelsen gjordes.

För beräkningen av dessa minskningar och uteslutningar ska hänsyn tas till den konstaterade bristande efterlevnadens allvar, omfattning, varaktighet, upprepning eller avsikt. Sanktionerna ska vara avskräckande och proportionella, och uppfylla de kriterier som anges i punkterna 2 och 3 i denna artikel.

För beräkningen av dessa minskningar och uteslutningar ska hänsyn tas till den konstaterade bristande efterlevnadens allvar, omfattning, varaktighet, upprepning eller avsikt. Sanktionerna ska vara avskräckande och proportionella, och uppfylla de kriterier som anges i punkterna 2 och 3 i denna artikel.

2.   Om den bristande efterlevnaden beror på försummelse ska procentsatsen för minskning som en allmän regel vara 3 % av totalsumman av det stöd som avses i punkt 1 i denna artikel.

2.   Om den bristande efterlevnaden beror på försummelse ska procentsatsen för minskning som en allmän regel vara 3 % av totalsumman av det stöd som avses i punkt 1 i denna artikel.
  Minskningen ska fastställas på basis av bedömningen av den bristande efterlevnadens allvarlighetsgrad, utifrån de kriterier som beskrivs i punkt 1 i denna artikel.

Medlemsstaterna
  får
  inrätta
  ett system
  för tidig varning som gäller enskilda fall av bristande efterlevnad som händer för första gången och som mot bakgrund av sitt begränsade allvar, omfattning och varaktighet inte ska leda till en minskning eller uteslutning. Om det därefter vid en kontroll inom tre på varandra följande kalenderår fastställs att den bristande efterlevnaden inte har åtgärdats ska den minskning som avses i första stycket tillämpas retroaktivt.

får

ett system

Medlemsstaterna
  ska
  inrätta
  och använda systemet
  för tidig varning
  enligt artikel 84.3,
  som gäller enskilda fall av bristande efterlevnad som händer för första gången och som mot bakgrund av sitt begränsade allvar, omfattning och varaktighet inte ska leda till en minskning eller uteslutning.
  Den relevanta myndigheten ska underrätta stödmottagaren om skyldigheten att vidta avhjälpande åtgärder och föreslå korrigerande åtgärder som måste vidtas för att avhjälpa den bristande efterlevnaden.
  Om det därefter vid en kontroll inom tre på varandra följande kalenderår fastställs att den bristande efterlevnaden inte har åtgärdats ska den minskning som avses i första stycket tillämpas retroaktivt.

ska

och använda systemet

enligt artikel 84.3,

Den relevanta myndigheten ska underrätta stödmottagaren om skyldigheten att vidta avhjälpande åtgärder och föreslå korrigerande åtgärder som måste vidtas för att avhjälpa den bristande efterlevnaden.

Fall av bristande efterlevnad som utgör en direkt folk- eller djurhälsorisk ska emellertid alltid leda till en minskning eller uteslutning.

Fall av bristande efterlevnad som utgör en direkt folk- eller djurhälsorisk ska emellertid alltid leda till en minskning eller uteslutning.

Medlemsstaterna
  får
  föreskriva
  obligatorisk
  utbildning enligt det system för jordbruksrådgivning som föreskrivs i avdelning III kapitel 1 avsnitt 3 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] för stödmottagare som fått en tidig varning.

får

obligatorisk

Medlemsstaterna
  ska
  föreskriva
  särskild
  utbildning
  om villkorlighet
  enligt det system för jordbruksrådgivning som föreskrivs i avdelning III kapitel 1 avsnitt 3 i förordning (EU) .../... [förordningen om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken] för stödmottagare som fått en tidig varning
  , där närvaro kan göras obligatorisk
  .

ska

särskild

om villkorlighet

, där närvaro kan göras obligatorisk

3.   Vid
  upprepning
  ska procentsatsen för minskning
  vara högre än den som ska gälla för bristande efterlevnad på grund av försummelse och bestraffas för första gången
  .

3.   Vid
  upprepad bristande efterlevnad
  ska procentsatsen för minskning
  som en allmän regel vara 10 % av det totala beloppet av det stöd som avses i punkt 1
  .

Vid fortsatta upprepningar av bristande efterlevnad, och om inga motiverade skäl anges av den berörda stödmottagaren, ska denna stödmottagare anses ha agerat avsiktligt i den mening som avses i punkt 4.

Vid fortsatta upprepningar av bristande efterlevnad, och om inga motiverade skäl anges av den berörda stödmottagaren, ska denna stödmottagare anses ha agerat avsiktligt i den mening som avses i punkt 4.

4.   Vid avsiktlig bristande efterlevnad ska procentsatsen
  vara högre än den som tillämpas vid upprepning enligt
  punkt
  3
  och får
  sträcka sig ända
  till fullständig uteslutning från stöd under ett eller flera kalenderår.

4.   Vid avsiktlig bristande efterlevnad ska procentsatsen
  för minskning vara minst 15 % av det totala beloppet av det stöd som avses
  i punkt
  1
  och får
  uppgå
  till fullständig uteslutning från stöd under ett eller flera kalenderår.

5.   För att säkerställa lika spelregler i alla medlemsstaterna och att sanktionssystemet för systemet för villkor är ändamålsenligt och avskräckande, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med ytterligare regler om tillämpningen och beräkningen av sådana sanktioner.

5.   För att säkerställa lika spelregler i alla medlemsstaterna och att sanktionssystemet för systemet för villkor är ändamålsenligt och avskräckande, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade i enlighet med artikel 100 med avseende på att komplettera denna förordning med ytterligare regler om tillämpningen och beräkningen av sådana sanktioner.

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 87

Artikel 87

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna får behålla
  20
   % av de belopp som frigörs i samband med tillämpningen av de minskningar och uteslutningar som avses i artikel 86. | Medlemsstaterna får behålla
  25
   % av de belopp som frigörs i samband med tillämpningen av de minskningar och uteslutningar som avses i artikel 86. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna får behålla
  20
   % av de belopp som frigörs i samband med tillämpningen av de minskningar och uteslutningar som avses i artikel 86.

20

Medlemsstaterna får behålla
  25
   % av de belopp som frigörs i samband med tillämpningen av de minskningar och uteslutningar som avses i artikel 86.

25

Ändring 230

Ändring 230

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 96 – punkt 1

Artikel 96 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska varje år i efterhand offentliggöra information om mottagarna av stöd från fonderna i enlighet med [artikel 44.3-44.5 i förordning (EU) .../...förordningen om gemensamma bestämmelser] och punkterna 2, 3 och 4 i den här artikeln. | 1.   Medlemsstaterna ska varje år i efterhand offentliggöra information om mottagarna av stöd från fonderna i enlighet med [artikel 44.3-44.5 i förordning (EU) .../...förordningen om gemensamma bestämmelser] och punkterna 2, 3 och 4 i den här artikeln.
  När mottagarna är del av en grupp i den betydelse som avses i punkt 11 i artikel 2.1 i direktiv 2013/34/EU ska den offentliggjorda informationen göra det möjligt att identifiera denna grupp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska varje år i efterhand offentliggöra information om mottagarna av stöd från fonderna i enlighet med [artikel 44.3-44.5 i förordning (EU) .../...förordningen om gemensamma bestämmelser] och punkterna 2, 3 och 4 i den här artikeln.

1.   Medlemsstaterna ska varje år i efterhand offentliggöra information om mottagarna av stöd från fonderna i enlighet med [artikel 44.3-44.5 i förordning (EU) .../...förordningen om gemensamma bestämmelser] och punkterna 2, 3 och 4 i den här artikeln.
  När mottagarna är del av en grupp i den betydelse som avses i punkt 11 i artikel 2.1 i direktiv 2013/34/EU ska den offentliggjorda informationen göra det möjligt att identifiera denna grupp.

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 100a (ny)

Artikel 100a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 100a




  Skyndsamt förfarande





  1.
     
  Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.






  2.
     
  Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 100.6. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten omedelbart efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om invändning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 100a

Skyndsamt förfarande

1.
     
  Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.
     
  Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 100.6. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten omedelbart efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om invändning.

Ändring 204

Ändring 204

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 102 – punkt 1 – stycke 2 – led a

Artikel 102 – punkt 1 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Artikel 5, artikel 7.3,
  artiklarna
  9
  och
  34, artikel 35.4, artiklarna 36, 37, 38, 43, 51, 52, 54, 110 och 111 i förordning (EU) nr 1306/2013 och de relevanta genomförandereglerna och delegerade reglerna ska fortsätta att tillämpas på utgifter som har uppkommit och betalningar som gjorts för budgetåret för jordbruket 2020 och före när det gäller EGFJ, och när det gäller Ejflu för utgifter som har uppkommit och betalningar som gjorts för landsbygdsutvecklingsprogram som godkänts av kommissionen enligt förordning (EU) nr 1305/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Artikel 5, artikel 7.3,
  artiklarna
  9
  och
  34, artikel 35.4, artiklarna 36, 37, 38, 43, 51, 52, 54, 110 och 111 i förordning (EU) nr 1306/2013 och de relevanta genomförandereglerna och delegerade reglerna ska fortsätta att tillämpas på utgifter som har uppkommit och betalningar som gjorts för budgetåret för jordbruket 2020 och före när det gäller EGFJ, och när det gäller Ejflu för utgifter som har uppkommit och betalningar som gjorts för landsbygdsutvecklingsprogram som godkänts av kommissionen enligt förordning (EU) nr 1305/2013.

artiklarna

och

| (a) | Artikel 5, artikel 7.3,
  artikel
  9
  , artikel 26.5, artikel
  34, artikel 35.4, artiklarna 36, 37, 38, 43, 51, 52, 54, 110 och 111 i förordning (EU) nr 1306/2013 och de relevanta genomförandereglerna och delegerade reglerna ska fortsätta att tillämpas på utgifter som har uppkommit och betalningar som gjorts för budgetåret för jordbruket 2020 och före när det gäller EGFJ, och när det gäller Ejflu för utgifter som har uppkommit och betalningar som gjorts för landsbygdsutvecklingsprogram som godkänts av kommissionen enligt förordning (EU) nr 1305/2013. |
| --- | --- |

(a)

Artikel 5, artikel 7.3,
  artikel
  9
  , artikel 26.5, artikel
  34, artikel 35.4, artiklarna 36, 37, 38, 43, 51, 52, 54, 110 och 111 i förordning (EU) nr 1306/2013 och de relevanta genomförandereglerna och delegerade reglerna ska fortsätta att tillämpas på utgifter som har uppkommit och betalningar som gjorts för budgetåret för jordbruket 2020 och före när det gäller EGFJ, och när det gäller Ejflu för utgifter som har uppkommit och betalningar som gjorts för landsbygdsutvecklingsprogram som godkänts av kommissionen enligt förordning (EU) nr 1305/2013.

artikel

, artikel 26.5, artikel

Ändring 205

Ändring 205

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 103

Artikel 103

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 103 | utgår |
| Övergångsåtgärder | |
| Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 101 med avseende på att komplettera denna förordning med undantag från och tillägg till reglerna i denna förordning, om så krävs. | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 103

Artikel 103

utgår

utgår

Övergångsåtgärder

Övergångsåtgärder

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 101 med avseende på att komplettera denna förordning med undantag från och tillägg till reglerna i denna förordning, om så krävs.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 101 med avseende på att komplettera denna förordning med undantag från och tillägg till reglerna i denna förordning, om så krävs.

---

(*1)  Hänvisningar till ”cp” i rubrikerna till de ändringar som antagits ska förstås som en hänvisning till motsvarande delar i de ändringarna.

*1

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0199/2019).

1

(12)  Förordning (EU, Euratom) nr
  [den nya budgetförordningen]
  .

12

[den nya budgetförordningen]

(12)  
  Europaparlamentets och rådets
  förordning (EU, Euratom
  ) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av förordningarna (EU
  ) nr
  1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

12

Europaparlamentets och rådets

) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om ändring av förordningarna (EU

1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012. (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

(1a)  
  [förordningen om gemensamma bestämmelser]

1a

[förordningen om gemensamma bestämmelser]

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

15

(16)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

16

(17)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

17

(18)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

19

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

15

(16)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (EGT L 312, 23.12.1995, s. 1).

16

(17)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (EGT L 292, 15.11.1996, s. 2).

17

(18)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

18

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (EUT L 198, 28.7.2017, s. 29).

19

(1a)  
  Europaparlamentets resolution av den 30 mars 2017 om nuläget för koncentrationen av jordbruksmark i EU: hur kan man förenkla tillgången till mark för jordbrukare (Antagna texter, P8_TA(2017)0197).

1a

Europaparlamentets resolution av den 30 mars 2017 om nuläget för koncentrationen av jordbruksmark i EU: hur kan man förenkla tillgången till mark för jordbrukare (Antagna texter, P8_TA(2017)0197).

(1b)  
  Europeiska ombudsmannens beslut i ärende 1782/2019/EWM.

1b

Europeiska ombudsmannens beslut i ärende 1782/2019/EWM.

(1c)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1091 av den 18 juli 2018 om integrerad statistik över jordbruksföretag och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1166/2008 och (EU) nr 1337/2011 (EUT L 200, 7.8.2018, s. 1).

1c

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1091 av den 18 juli 2018 om integrerad statistik över jordbruksföretag och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1166/2008 och (EU) nr 1337/2011 (EUT L 200, 7.8.2018, s. 1).

(33)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).

33

(34)  Rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 samt direktiven 92/102/EEG och 64/432/EEG (EUT L 5, 9.1.2004, s. 8).

34

(33)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).

33

(34)  Rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 samt direktiven 92/102/EEG och 64/432/EEG (EUT L 5, 9.1.2004, s. 8).

34

(34a)  
  Rådets direktiv 2008/71/EG av den 15 juli 2008 om identifikation och registrering av svin (EUT L 213, 8.8.2008, s. 31).

34a

Rådets direktiv 2008/71/EG av den 15 juli 2008 om identifikation och registrering av svin (EUT L 213, 8.8.2008, s. 31).

---

| 6.10.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 404/651 |
| --- | --- | --- | --- |

6.10.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 404/651

---

P9_TA(2020)0289

Den gemensamma jordbrukspolitiken – ändring av den gemensamma marknadsordningen och andra förordningar ***I

Europaparlamentets ändringar (*1) antagna den 23 oktober 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter, (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och (EU) nr 229/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna (COM(2018)0394 – C8-0246/2018 – 2018/0218(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2021/C 404/20)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | I kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén av den 29 november 2017 med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställs utmaningar, mål och inriktning för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Bland målen ingår bland annat att den gemensamma jordbrukspolitiken måste bli mer resultatinriktad, förstärka åtgärder för modernisering och hållbarhet, även den ekonomiska, sociala, miljömässiga och klimatrelaterade hållbarheten inom jord- och skogsbruket och i landsbygdsområden, samt bidra till att minska den administrativa bördan för stödmottagare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

I kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén av den 29 november 2017 med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställs utmaningar, mål och inriktning för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Bland målen ingår bland annat att den gemensamma jordbrukspolitiken måste bli mer resultatinriktad, förstärka åtgärder för modernisering och hållbarhet, även den ekonomiska, sociala, miljömässiga och klimatrelaterade hållbarheten inom jord- och skogsbruket och i landsbygdsområden, samt bidra till att minska den administrativa bördan för stödmottagare.

| (1) | I kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén av den 29 november 2017 med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställs utmaningar, mål och inriktning för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Bland målen ingår bland annat att den gemensamma jordbrukspolitiken måste bli mer resultatinriktad, förstärka åtgärder
  , i linje med Agenda 2030 för hållbar utveckling och klimatavtalet från Paris,
  för modernisering och hållbarhet, även den ekonomiska, sociala, miljömässiga och klimatrelaterade hållbarheten inom jord- och skogsbruket och i landsbygdsområden,
  (inbegripet genom större tonvikt på jordbruk och skogsbruk), begränsa livsmedelsavfallet och främja information om sunda kostvanor, producera hälsosamma livsmedel
  samt bidra till att minska den administrativa bördan för stödmottagare.
  I meddelandet betonas också den gemensamma jordbrukspolitikens globala dimension och anges att unionen åtar sig att främja en konsekvent politik för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén av den 29 november 2017 med titeln Framtiden för livsmedel och jordbruk fastställs utmaningar, mål och inriktning för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Bland målen ingår bland annat att den gemensamma jordbrukspolitiken måste bli mer resultatinriktad, förstärka åtgärder
  , i linje med Agenda 2030 för hållbar utveckling och klimatavtalet från Paris,
  för modernisering och hållbarhet, även den ekonomiska, sociala, miljömässiga och klimatrelaterade hållbarheten inom jord- och skogsbruket och i landsbygdsområden,
  (inbegripet genom större tonvikt på jordbruk och skogsbruk), begränsa livsmedelsavfallet och främja information om sunda kostvanor, producera hälsosamma livsmedel
  samt bidra till att minska den administrativa bördan för stödmottagare.
  I meddelandet betonas också den gemensamma jordbrukspolitikens globala dimension och anges att unionen åtar sig att främja en konsekvent politik för hållbar utveckling.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Utarbetandet av handelsavtal leder till ökad konkurrens mellan jordbruksproducenterna på det internationella planet, samtidigt som det ger dem nya möjligheter. För att kunna upprätthålla en rättvis konkurrens och säkerställa ömsesidighet inom den internationella handeln bör unionen se till att produktionsstandarderna överensstämmer med de standarder som gäller för EU:s egna producenter, särskilt på miljö- och hälsoområdet, förutsatt att ömsesidighet råder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Utarbetandet av handelsavtal leder till ökad konkurrens mellan jordbruksproducenterna på det internationella planet, samtidigt som det ger dem nya möjligheter. För att kunna upprätthålla en rättvis konkurrens och säkerställa ömsesidighet inom den internationella handeln bör unionen se till att produktionsstandarderna överensstämmer med de standarder som gäller för EU:s egna producenter, särskilt på miljö- och hälsoområdet, förutsatt att ömsesidighet råder.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Eftersom den gemensamma jordbrukspolitiken måste kunna reagera bättre på de utmaningar och möjligheter som uppkommer på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, och på gårdsnivå, måste förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken förenklas och i sina resultat bättre anpassas till unionens mål, samtidigt som den administrativa bördan måste minskas avsevärt. Inom en gemensam jordbrukspolitik som grundas på prestation (genomförandemodellen) bör unionen fastställa de grundläggande politiska parametrarna, t.ex. den gemensamma jordbrukspolitikens mål och grundläggande regler, samtidigt som medlemsstaterna
  bör ha
  större ansvar för hur de uppfyller målen. Genom stärkt subsidiaritet är det möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov och skräddarsy stöden så att de så mycket som möjligt bidrar till att unionens mål uppnås. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Eftersom den gemensamma jordbrukspolitiken måste kunna reagera bättre på de utmaningar och möjligheter som uppkommer på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, och på gårdsnivå, måste förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken förenklas och i sina resultat bättre anpassas till unionens mål, samtidigt som den administrativa bördan måste minskas avsevärt. Inom en gemensam jordbrukspolitik som grundas på prestation (genomförandemodellen) bör unionen fastställa de grundläggande politiska parametrarna, t.ex. den gemensamma jordbrukspolitikens mål och grundläggande regler, samtidigt som medlemsstaterna
  bör ha
  större ansvar för hur de uppfyller målen. Genom stärkt subsidiaritet är det möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov och skräddarsy stöden så att de så mycket som möjligt bidrar till att unionens mål uppnås.

| (2) | Eftersom den gemensamma jordbrukspolitiken måste kunna reagera bättre på de utmaningar och möjligheter som uppkommer på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, och på gårdsnivå, måste förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken förenklas och i sina resultat bättre anpassas till unionens mål, samtidigt som den administrativa bördan måste minskas avsevärt. Inom en gemensam jordbrukspolitik som grundas på prestation (genomförandemodellen)
  , och som i första hand är inriktad på att ge producenterna en hållbar inkomst,
  bör unionen fastställa de grundläggande politiska parametrarna, t.ex. den gemensamma jordbrukspolitikens mål och grundläggande regler, samtidigt som medlemsstaterna
  har
  större ansvar för hur de uppfyller målen. Genom stärkt subsidiaritet är det möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov och skräddarsy stöden så att de så mycket som möjligt bidrar till att unionens mål uppnås. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den gemensamma jordbrukspolitiken måste kunna reagera bättre på de utmaningar och möjligheter som uppkommer på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, och på gårdsnivå, måste förvaltningen av den gemensamma jordbrukspolitiken förenklas och i sina resultat bättre anpassas till unionens mål, samtidigt som den administrativa bördan måste minskas avsevärt. Inom en gemensam jordbrukspolitik som grundas på prestation (genomförandemodellen)
  , och som i första hand är inriktad på att ge producenterna en hållbar inkomst,
  bör unionen fastställa de grundläggande politiska parametrarna, t.ex. den gemensamma jordbrukspolitikens mål och grundläggande regler, samtidigt som medlemsstaterna
  har
  större ansvar för hur de uppfyller målen. Genom stärkt subsidiaritet är det möjligt att ta större hänsyn till lokala villkor och behov och skräddarsy stöden så att de så mycket som möjligt bidrar till att unionens mål uppnås.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Den ökande prisvolatiliteten och de minskande jordbrukarinkomsterna, vilket har förvärrats av den gemensamma jordbrukspolitikens ökade fokus på marknaderna, medför att det behöver skapas nya offentliga instrument för att reglera utbudet som säkerställer en rättvis fördelning av produktionen mellan länder och jordbrukare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Den ökande prisvolatiliteten och de minskande jordbrukarinkomsterna, vilket har förvärrats av den gemensamma jordbrukspolitikens ökade fokus på marknaderna, medför att det behöver skapas nya offentliga instrument för att reglera utbudet som säkerställer en rättvis fördelning av produktionen mellan länder och jordbrukare.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | I syfte att säkra en koherent gemensam jordbrukspolitik bör alla framtida interventioner inom denna ingå i en strategisk plan för stöden som bör omfatta vissa sektorsåtgärder som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (10). |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

I syfte att säkra en koherent gemensam jordbrukspolitik bör alla framtida interventioner inom denna ingå i en strategisk plan för stöden som bör omfatta vissa sektorsåtgärder som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (10).

| (3) | I syfte att säkra en koherent gemensam jordbrukspolitik bör alla framtida interventioner inom denna
  respektera principerna om hållbar utveckling, jämställdhet mellan könen och grundläggande rättigheter, och
  ingå i en strategisk plan för stöden som bör omfatta vissa sektorsåtgärder som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (10). |
| --- | --- |

(3)

I syfte att säkra en koherent gemensam jordbrukspolitik bör alla framtida interventioner inom denna
  respektera principerna om hållbar utveckling, jämställdhet mellan könen och grundläggande rättigheter, och
  ingå i en strategisk plan för stöden som bör omfatta vissa sektorsåtgärder som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (10).

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | För att förverkliga den gemensamma jordbrukspolitikens mål enligt artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) samt för att se till att unionen hanterar nya utmaningar på lämpligt sätt, bör det fastställas ett antal allmänna mål som återspeglar de riktlinjer som ges i meddelandet ”Framtiden för livsmedel och jordbruk”. Utan att det påverkar de specifika mål som fastställts i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken, bör det även fastställas ytterligare ett antal mål som är specifika för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

För att förverkliga den gemensamma jordbrukspolitikens mål enligt artikel 39 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) samt för att se till att unionen hanterar nya utmaningar på lämpligt sätt, bör det fastställas ett antal allmänna mål som återspeglar de riktlinjer som ges i meddelandet ”Framtiden för livsmedel och jordbruk”. Utan att det påverkar de specifika mål som fastställts i de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken, bör det även fastställas ytterligare ett antal mål som är specifika för den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | I bilaga II till förordning (EU) nr 1308/2013 fastställs vissa definitioner avseende de sektorer som omfattas av förordningens räckvidd. De definitioner för sockersektorn som fastställs i bilaga II del II avsnitt B bör utgå, då de inte längre är tillämpliga. I syfte att aktualisera definitionerna för övriga sektorer i bilaga II, mot bakgrund av nya vetenskapliga rön eller utvecklingen på marknaden, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290
  i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  delegeras till kommissionen med avseende att
  ändra de definitionerna
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Följaktligen bör den befogenhet som i bilaga II del II avsnitt A punkt 4 delegeras till kommissionen med avseende på att ändra definitionen för inulinsirap utgå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

I bilaga II till förordning (EU) nr 1308/2013 fastställs vissa definitioner avseende de sektorer som omfattas av förordningens räckvidd. De definitioner för sockersektorn som fastställs i bilaga II del II avsnitt B bör utgå, då de inte längre är tillämpliga. I syfte att aktualisera definitionerna för övriga sektorer i bilaga II, mot bakgrund av nya vetenskapliga rön eller utvecklingen på marknaden, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290
  i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
  delegeras till kommissionen med avseende att
  ändra de definitionerna
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Följaktligen bör den befogenhet som i bilaga II del II avsnitt A punkt 4 delegeras till kommissionen med avseende på att ändra definitionen för inulinsirap utgå.

| (4) | I bilaga II till förordning (EU) nr 1308/2013 fastställs vissa definitioner avseende de sektorer som omfattas av förordningens räckvidd. De definitioner för sockersektorn som fastställs i bilaga II del II avsnitt B bör utgå, då de inte längre är tillämpliga. I syfte att aktualisera definitionerna för övriga sektorer i bilaga II, mot bakgrund av nya vetenskapliga rön eller utvecklingen på marknaden, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i 
  EUF-fördraget
  delegeras till kommissionen med avseende
  på
  att
  uppdatera definitionerna utan att lägga till nya definitioner
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Följaktligen bör den befogenhet som i bilaga II del II avsnitt A punkt 4 delegeras till kommissionen med avseende på att ändra definitionen för inulinsirap utgå. |
| --- | --- |

(4)

I bilaga II till förordning (EU) nr 1308/2013 fastställs vissa definitioner avseende de sektorer som omfattas av förordningens räckvidd. De definitioner för sockersektorn som fastställs i bilaga II del II avsnitt B bör utgå, då de inte längre är tillämpliga. I syfte att aktualisera definitionerna för övriga sektorer i bilaga II, mot bakgrund av nya vetenskapliga rön eller utvecklingen på marknaden, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i 
  EUF-fördraget
  delegeras till kommissionen med avseende
  på
  att
  uppdatera definitionerna utan att lägga till nya definitioner
  . Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. Följaktligen bör den befogenhet som i bilaga II del II avsnitt A punkt 4 delegeras till kommissionen med avseende på att ändra definitionen för inulinsirap utgå.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Med tanke
  på att den areal som faktiskt är planterad med vinstockar har minskat i flera medlemsstater under åren 2014–2017 och
  med tanke på det
  produktionsbortfall som följer därav
  , bör medlemsstaterna
  , i samband med fastställandet av den areal för vilken tillstånd för nyplantering får beviljas som avses i artikel 63.1 i förordning (EU) nr 1308/2013, kunna välja mellan det befintliga underlaget och en procentandel av den areal som faktiskt var planterad med vinstockar på deras territorier den 31 juli 2015 ökad med en areal motsvarande de planteringsrätter enligt förordning (EG) nr 1234/2007 som fanns att tillgå för konvertering till tillstånd i den berörda medlemsstaten den 1 januari 2016. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Med tanke
  på att den areal som faktiskt är planterad med vinstockar har minskat i flera medlemsstater under åren 2014–2017 och
  med tanke på det
  produktionsbortfall som följer därav
  , bör medlemsstaterna
  , i samband med fastställandet av den areal för vilken tillstånd för nyplantering får beviljas som avses i artikel 63.1 i förordning (EU) nr 1308/2013, kunna välja mellan det befintliga underlaget och en procentandel av den areal som faktiskt var planterad med vinstockar på deras territorier den 31 juli 2015 ökad med en areal motsvarande de planteringsrätter enligt förordning (EG) nr 1234/2007 som fanns att tillgå för konvertering till tillstånd i den berörda medlemsstaten den 1 januari 2016.

| (8) | Även om det inte råder något tvivel om att en alltför snabb ökning av nyplanteringen av vinstockar, för att tillgodose den förväntade utvecklingen av den internationella efterfrågan, återigen kan leda till en situation med överkapacitet i utbudet
  på
  medellång sikt, är det lämpligt att beakta
  att den areal som faktiskt är planterad med vinstockar har minskat i flera medlemsstater under åren 2014–2017 och
  det potentiella
  produktionsbortfall som följer därav, i samband med fastställandet av den areal för vilken tillstånd för nyplantering får beviljas som avses i artikel 63.1 i förordning (EU) nr 1308/2013
  . Medlemsstaterna bör
  kunna välja mellan det befintliga underlaget och en procentandel av den areal som faktiskt var planterad med vinstockar på deras territorier den 31 juli 2015 ökad med en areal motsvarande de planteringsrätter enligt förordning (EG) nr 1234/2007 som fanns att tillgå för konvertering till tillstånd i den berörda medlemsstaten den 1 januari 2016. |
| --- | --- |

(8)

Även om det inte råder något tvivel om att en alltför snabb ökning av nyplanteringen av vinstockar, för att tillgodose den förväntade utvecklingen av den internationella efterfrågan, återigen kan leda till en situation med överkapacitet i utbudet
  på
  medellång sikt, är det lämpligt att beakta
  att den areal som faktiskt är planterad med vinstockar har minskat i flera medlemsstater under åren 2014–2017 och
  det potentiella
  produktionsbortfall som följer därav, i samband med fastställandet av den areal för vilken tillstånd för nyplantering får beviljas som avses i artikel 63.1 i förordning (EU) nr 1308/2013
  . Medlemsstaterna bör
  kunna välja mellan det befintliga underlaget och en procentandel av den areal som faktiskt var planterad med vinstockar på deras territorier den 31 juli 2015 ökad med en areal motsvarande de planteringsrätter enligt förordning (EG) nr 1234/2007 som fanns att tillgå för konvertering till tillstånd i den berörda medlemsstaten den 1 januari 2016.

Ändring 256

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | För att uppnå en bättre markförvaltning inom vinodlingen bör det vara tillåtet att förlänga återplanteringstillstånden från tre till sex år, så som det var i den tidigare förordningen om återplanteringsrätter. En förlängning av återplanteringstillstånden skulle kunna ha en positiv inverkan på miljön eftersom marken skulle kunna vila och bakterier och virus elimineras genom en naturlig process i stället för genom användning av kemikalier. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

För att uppnå en bättre markförvaltning inom vinodlingen bör det vara tillåtet att förlänga återplanteringstillstånden från tre till sex år, så som det var i den tidigare förordningen om återplanteringsrätter. En förlängning av återplanteringstillstånden skulle kunna ha en positiv inverkan på miljön eftersom marken skulle kunna vila och bakterier och virus elimineras genom en naturlig process i stället för genom användning av kemikalier.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 8b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | För att fall av kringgående som inte förutses i denna förordning ska kunna hanteras, bör medlemsstaterna kunna vidta åtgärder för att undvika att urvalskriterier eller prioritetskriterier kringgås av dem som ansöker om tillstånd om deras agerande inte redan omfattas av de särskilda bestämmelser om förebyggande av kringgående som fastställs i denna förordning när det gäller specifika urvals- och prioritetskriterier. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8b)

För att fall av kringgående som inte förutses i denna förordning ska kunna hanteras, bör medlemsstaterna kunna vidta åtgärder för att undvika att urvalskriterier eller prioritetskriterier kringgås av dem som ansöker om tillstånd om deras agerande inte redan omfattas av de särskilda bestämmelser om förebyggande av kringgående som fastställs i denna förordning när det gäller specifika urvals- och prioritetskriterier.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Reglerna för hur medlemsstaterna klassificerar druvsorter för vinframställning bör ändras så att reglerna även omfattar sorterna Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton och Herbemont, vilka tidigare inte omfattades. I syfte att sörja för att det vin som odlas i unionen utvecklar en högre motståndskraft mot sjukdomar och för att främja användning av druvsorter som är bättre lämpade med tanke på klimatförändringar bör det antas bestämmelser som tillåter att druvsorter av släktet Vitis Labrusca och druvsorter som kommer från korsningar av släktena Vitis vinifera, Vitis Labrusca och andra sorter av släktet Vitis planteras för vinproduktion i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Reglerna för hur medlemsstaterna klassificerar druvsorter för vinframställning bör ändras så att reglerna även omfattar sorterna Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton och Herbemont, vilka tidigare inte omfattades. I syfte att sörja för att det vin som odlas i unionen utvecklar en högre motståndskraft mot sjukdomar och för att främja användning av druvsorter som är bättre lämpade med tanke på klimatförändringar bör det antas bestämmelser som tillåter att druvsorter av släktet Vitis Labrusca och druvsorter som kommer från korsningar av släktena Vitis vinifera, Vitis Labrusca och andra sorter av släktet Vitis planteras för vinproduktion i unionen.

utgår

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Bestämmelserna beträffande intyg om överensstämmelse och om analysrapporter för import av vin bör tillämpas i enlighet med de internationella avtal som ingåtts på grundval av
  fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat

  EUF-fördraget). |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Bestämmelserna beträffande intyg om överensstämmelse och om analysrapporter för import av vin bör tillämpas i enlighet med de internationella avtal som ingåtts på grundval av
  fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat

  EUF-fördraget).

| (11) | Bestämmelserna beträffande intyg om överensstämmelse och om analysrapporter för import av vin bör tillämpas i enlighet med de internationella avtal som ingåtts på grundval av fördraget om EUF-fördraget
  , så att spårbarhets- och kvalitetsnormerna överensstämmer med de europeiska standarderna
  . |
| --- | --- |

(11)

Bestämmelserna beträffande intyg om överensstämmelse och om analysrapporter för import av vin bör tillämpas i enlighet med de internationella avtal som ingåtts på grundval av fördraget om EUF-fördraget
  , så att spårbarhets- och kvalitetsnormerna överensstämmer med de europeiska standarderna
  .

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Definitionen för begreppet ursprungsbeteckning bör anpassas efter den definition som ges i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter

   (12)

  (Trips-avtalet), vilket godkändes av rådet genom beslut 94/800/EG

   (13)

  , särskilt artikel 22.1, såtillvida att namnet bör ange att produkten har sitt ursprung i en viss region eller ort. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Definitionen för begreppet ursprungsbeteckning bör anpassas efter den definition som ges i avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter

   (12)

  (Trips-avtalet), vilket godkändes av rådet genom beslut 94/800/EG

   (13)

  , särskilt artikel 22.1, såtillvida att namnet bör ange att produkten har sitt ursprung i en viss region eller ort.

utgår

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | I syfte att garantera ett enhetligt beslutsfattande när det gäller ansökningar om skydd och invändningar som lämnas in inom ramen för det förberedande nationella förfarande som avses i artikel 96 i förordning (EU) nr 1308/2013, ska kommissionen underrättas i god tid och regelbundet när förfaranden inleds vid nationella domstolar eller andra organ avseende en ansökan om skydd som medlemsstaten vidarebefordrat till kommissionen i enlighet med artikel 96.5 i förordning (EU) nr 1308/2013.
  Kommissionen bör tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att i tillämpliga fall stoppa granskningen av en ansökan tills att en nationell domstol eller annan nationell instans har kunnat bedöma hur en invändning förhåller sig till den bedömning som har gjorts av medlemsstaten i det preliminära nationella förfarandet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

I syfte att garantera ett enhetligt beslutsfattande när det gäller ansökningar om skydd och invändningar som lämnas in inom ramen för det förberedande nationella förfarande som avses i artikel 96 i förordning (EU) nr 1308/2013, ska kommissionen underrättas i god tid och regelbundet när förfaranden inleds vid nationella domstolar eller andra organ avseende en ansökan om skydd som medlemsstaten vidarebefordrat till kommissionen i enlighet med artikel 96.5 i förordning (EU) nr 1308/2013.
  Kommissionen bör tilldelas genomförandebefogenheter med avseende på att i tillämpliga fall stoppa granskningen av en ansökan tills att en nationell domstol eller annan nationell instans har kunnat bedöma hur en invändning förhåller sig till den bedömning som har gjorts av medlemsstaten i det preliminära nationella förfarandet.

| (13) | I syfte att garantera ett enhetligt beslutsfattande när det gäller ansökningar om skydd och invändningar som lämnas in inom ramen för det förberedande nationella förfarande som avses i artikel 96 i förordning (EU) nr 1308/2013, ska kommissionen underrättas i god tid och regelbundet när förfaranden inleds vid nationella domstolar eller andra organ avseende en ansökan om skydd som medlemsstaten vidarebefordrat till kommissionen i enlighet med artikel 96.5 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(13)

I syfte att garantera ett enhetligt beslutsfattande när det gäller ansökningar om skydd och invändningar som lämnas in inom ramen för det förberedande nationella förfarande som avses i artikel 96 i förordning (EU) nr 1308/2013, ska kommissionen underrättas i god tid och regelbundet när förfaranden inleds vid nationella domstolar eller andra organ avseende en ansökan om skydd som medlemsstaten vidarebefordrat till kommissionen i enlighet med artikel 96.5 i förordning (EU) nr 1308/2013.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Registrering av geografiska beteckningar bör göras enklare och snabbare genom att bedömningen av överensstämmelse i förhållande till bestämmelserna om immateriella rättigheter skiljs från bedömningen av huruvida produktspecifikationen följer handelsnormerna och märkningsreglerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Registrering av geografiska beteckningar bör göras enklare och snabbare genom att bedömningen av överensstämmelse i förhållande till bestämmelserna om immateriella rättigheter skiljs från bedömningen av huruvida produktspecifikationen följer handelsnormerna och märkningsreglerna.

utgår

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | De medlemsstater som anslutit sig till unionen sedan 2004 bör uppmuntras att inleda förfarandena för registrering av geografiska beteckningar genom att underlätta utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

De medlemsstater som anslutit sig till unionen sedan 2004 bör uppmuntras att inleda förfarandena för registrering av geografiska beteckningar genom att underlätta utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 14b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14b) | Partner i utvecklingsländerna bör således få hjälp med att utarbeta ett system för geografiska beteckningar och märkningar. Dessa beteckningar bör också erkännas av unionen och dess medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14b)

Partner i utvecklingsländerna bör således få hjälp med att utarbeta ett system för geografiska beteckningar och märkningar. Dessa beteckningar bör också erkännas av unionen och dess medlemsstater.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Den bedömning som görs av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna är ett avgörande steg i förfarandet. Medlemsstaterna har kunskap, expertis och tillgång till uppgifter och fakta som innebär att de är bäst lämpade att kontrollera att uppgifterna i ansökan är korrekta och sanningsenliga. Medlemsstaterna bör därför se till att resultatet av bedömningen samlas i ett sammanfattande dokument som bör innehålla en sammanfattning av relevanta delar av produktspecifikationen, samt sörja för att bedömningsresultaten är tillförlitliga och korrekta. I enlighet med subsidiarietetsprincipen bör kommissionen därefter granska ansökningarna för att säkra att de inte innehåller några uppenbara felaktigheter och att unionsrätten och intressen som företräds av aktörer utanför ansökningsmedlemsstaten har beaktats. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Den bedömning som görs av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna är ett avgörande steg i förfarandet. Medlemsstaterna har kunskap, expertis och tillgång till uppgifter och fakta som innebär att de är bäst lämpade att kontrollera att uppgifterna i ansökan är korrekta och sanningsenliga. Medlemsstaterna bör därför se till att resultatet av bedömningen samlas i ett sammanfattande dokument som bör innehålla en sammanfattning av relevanta delar av produktspecifikationen, samt sörja för att bedömningsresultaten är tillförlitliga och korrekta. I enlighet med subsidiarietetsprincipen bör kommissionen därefter granska ansökningarna för att säkra att de inte innehåller några uppenbara felaktigheter och att unionsrätten och intressen som företräds av aktörer utanför ansökningsmedlemsstaten har beaktats.

| (15) | Den bedömning som görs av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna är ett avgörande steg i förfarandet. Medlemsstaterna har kunskap, expertis och tillgång till uppgifter och fakta som innebär att de är bäst lämpade att kontrollera att uppgifterna i ansökan är korrekta och sanningsenliga. Medlemsstaterna bör därför se till att resultatet av bedömningen samlas i ett sammanfattande dokument som bör innehålla en sammanfattning av relevanta delar av produktspecifikationen, samt sörja för att bedömningsresultaten är tillförlitliga och korrekta. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör kommissionen därefter granska ansökningarna för att säkra att de inte innehåller några uppenbara felaktigheter och att unionsrätten och intressen som företräds av aktörer utanför ansökningsmedlemsstaten
  och utanför unionen
  har beaktats. |
| --- | --- |

(15)

Den bedömning som görs av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna är ett avgörande steg i förfarandet. Medlemsstaterna har kunskap, expertis och tillgång till uppgifter och fakta som innebär att de är bäst lämpade att kontrollera att uppgifterna i ansökan är korrekta och sanningsenliga. Medlemsstaterna bör därför se till att resultatet av bedömningen samlas i ett sammanfattande dokument som bör innehålla en sammanfattning av relevanta delar av produktspecifikationen, samt sörja för att bedömningsresultaten är tillförlitliga och korrekta. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör kommissionen därefter granska ansökningarna för att säkra att de inte innehåller några uppenbara felaktigheter och att unionsrätten och intressen som företräds av aktörer utanför ansökningsmedlemsstaten
  och utanför unionen
  har beaktats.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | Erfarenheterna från skyddandet av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar inom vinsektorn har visat att de nuvarande förfarandena för registrering, ändring eller avregistrering av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar i unionen eller i tredjeländer kan vara komplicerade, betungande och tidskrävande. Förordning (EU) nr


  1308/2013 har gett upphov till rättsliga kryphål, särskilt när det gäller förfarandet för ansökningar om ändringar av produktspecifikationer. Förfarandereglerna gällande ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar inom vinsektorn stämmer inte överens med unionsrättens regler för kvalitetssystem inom sektorerna för livsmedel, spritdrycker och aromatiserade viner. Denna situation har lett till inkonsekvenser i det sätt på vilket denna kategori av immateriella rättigheter tillämpas. Dessa inkonsekvenser bör hanteras mot bakgrund av rätten till skydd av immateriell egendom som fastställs i artikel 17.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Denna förordning bör därför förenkla, tydliggöra, komplettera och harmonisera de berörda förfarandena. Det är lämpligt att, i så stor utsträckning som möjligt, fastställa förfaranden enligt modellen med de effektiva, beprövade förfaranden som tillämpas i rätten till skydd av immateriell egendom när det gäller jordbruksprodukter och livsmedel vilka föreskrivs i förordning (EU) nr 1151/2012 och de genomförandeförordningar som antagits enligt den förordningen, samtidigt som hänsyn tas till vinsektorns särskilda karaktär. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

Erfarenheterna från skyddandet av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar inom vinsektorn har visat att de nuvarande förfarandena för registrering, ändring eller avregistrering av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar i unionen eller i tredjeländer kan vara komplicerade, betungande och tidskrävande. Förordning (EU) nr


  1308/2013 har gett upphov till rättsliga kryphål, särskilt när det gäller förfarandet för ansökningar om ändringar av produktspecifikationer. Förfarandereglerna gällande ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar inom vinsektorn stämmer inte överens med unionsrättens regler för kvalitetssystem inom sektorerna för livsmedel, spritdrycker och aromatiserade viner. Denna situation har lett till inkonsekvenser i det sätt på vilket denna kategori av immateriella rättigheter tillämpas. Dessa inkonsekvenser bör hanteras mot bakgrund av rätten till skydd av immateriell egendom som fastställs i artikel 17.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Denna förordning bör därför förenkla, tydliggöra, komplettera och harmonisera de berörda förfarandena. Det är lämpligt att, i så stor utsträckning som möjligt, fastställa förfaranden enligt modellen med de effektiva, beprövade förfaranden som tillämpas i rätten till skydd av immateriell egendom när det gäller jordbruksprodukter och livsmedel vilka föreskrivs i förordning (EU) nr 1151/2012 och de genomförandeförordningar som antagits enligt den förordningen, samtidigt som hänsyn tas till vinsektorns särskilda karaktär.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 17b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17b) | Ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar har en direkt koppling till medlemsstaternas territorier. De nationella och lokala myndigheterna har den största sakkunskapen när det gäller relevanta fakta och är de som är mest förtrogna med dem. Detta bör, med beaktande av subsidiaritetsprincipen i artikel 5.3 i EUF-fördraget, återspeglas i de berörda förfarandereglerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17b)

Ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar har en direkt koppling till medlemsstaternas territorier. De nationella och lokala myndigheterna har den största sakkunskapen när det gäller relevanta fakta och är de som är mest förtrogna med dem. Detta bör, med beaktande av subsidiaritetsprincipen i artikel 5.3 i EUF-fördraget, återspeglas i de berörda förfarandereglerna.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 17c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17c) | Den bedömning som görs av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna är ett avgörande steg i förfarandet. Medlemsstaterna har kunskap, expertis och tillgång till uppgifter som gör dem mest lämpade att bedöma huruvida en ansökan om ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning uppfyller villkoren för att skyddas. Medlemsstaterna bör därför se till att resultatet av bedömningen samlas i ett sammanfattande dokument som innehåller en sammanfattning av relevanta delar av produktspecifikationen, samt sörja för att bedömningsresultaten är tillförlitliga och korrekta. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör kommissionen därefter granska ansökningarna för att säkra att de inte innehåller några uppenbara felaktigheter och att unionsrätten och intressen som företräds av aktörer utanför den medlemsstat som lämnat in ansökan har beaktats. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17c)

Den bedömning som görs av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna är ett avgörande steg i förfarandet. Medlemsstaterna har kunskap, expertis och tillgång till uppgifter som gör dem mest lämpade att bedöma huruvida en ansökan om ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning uppfyller villkoren för att skyddas. Medlemsstaterna bör därför se till att resultatet av bedömningen samlas i ett sammanfattande dokument som innehåller en sammanfattning av relevanta delar av produktspecifikationen, samt sörja för att bedömningsresultaten är tillförlitliga och korrekta. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör kommissionen därefter granska ansökningarna för att säkra att de inte innehåller några uppenbara felaktigheter och att unionsrätten och intressen som företräds av aktörer utanför den medlemsstat som lämnat in ansökan har beaktats.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 17d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17d) | Producenter av vinprodukter med namn som skyddas som en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning verkar på en föränderlig och krävande marknad. De behöver förfaranden som ger dem möjlighet att anpassa sig snabbt till efterfrågan på marknaden men missgynnas i själva verket på grund av att det nuvarande ändringsförfarandet är tidskrävande och komplicerat, vilket begränsar deras förmåga att reagera på marknaden. Producenter av vinprodukter med namn som skyddas som en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning bör även tillåtas att ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och miljöförändringar. För att förkorta dessa förfaranden och tillämpa subsidiaritetsprincipen på detta område är det viktigt att beslut om ändringar som inte rör väsentliga delar av produktspecifikationen kan godkännas av medlemsstaterna. Producenterna bör kunna tillämpa sådana ändringar så snart det nationella ärendet är avslutat. Det bör inte vara nödvändigt att granska ansökan på nytt för att den ska godkännas även på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17d)

Producenter av vinprodukter med namn som skyddas som en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning verkar på en föränderlig och krävande marknad. De behöver förfaranden som ger dem möjlighet att anpassa sig snabbt till efterfrågan på marknaden men missgynnas i själva verket på grund av att det nuvarande ändringsförfarandet är tidskrävande och komplicerat, vilket begränsar deras förmåga att reagera på marknaden. Producenter av vinprodukter med namn som skyddas som en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning bör även tillåtas att ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen och miljöförändringar. För att förkorta dessa förfaranden och tillämpa subsidiaritetsprincipen på detta område är det viktigt att beslut om ändringar som inte rör väsentliga delar av produktspecifikationen kan godkännas av medlemsstaterna. Producenterna bör kunna tillämpa sådana ändringar så snart det nationella ärendet är avslutat. Det bör inte vara nödvändigt att granska ansökan på nytt för att den ska godkännas även på unionsnivå.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 17e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17e) | För att skydda intressen för tredje parter som är etablerade i andra medlemsstater än de där vinprodukterna framställs är det emellertid viktigt att kommissionen förblir ansvarig för att godkänna ändringar för vilka det krävs ett invändningsförfarande på unionsnivå. Det är därför nödvändigt att införa en ny klassificering av ändringarna: standardändringar som inte ger upphov till invändningsförfaranden på unionsnivå och som därför är tillämpliga så snart de har godkänts av medlemsstaten, och ändringar på unionsnivå som inte är tillämpliga förrän de har godkänts av kommissionen, efter att ett invändningsförfarande på unionsnivå har genomförts. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17e)

För att skydda intressen för tredje parter som är etablerade i andra medlemsstater än de där vinprodukterna framställs är det emellertid viktigt att kommissionen förblir ansvarig för att godkänna ändringar för vilka det krävs ett invändningsförfarande på unionsnivå. Det är därför nödvändigt att införa en ny klassificering av ändringarna: standardändringar som inte ger upphov till invändningsförfaranden på unionsnivå och som därför är tillämpliga så snart de har godkänts av medlemsstaten, och ändringar på unionsnivå som inte är tillämpliga förrän de har godkänts av kommissionen, efter att ett invändningsförfarande på unionsnivå har genomförts.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 17f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17f) | Det är lämpligt att införa begreppet ”tillfällig ändring” så att vinprodukter med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning kan fortsätta att saluföras under dessa skyddade namn vid naturkatastrofer eller ogynnsamma väderförhållanden eller när sanitära eller fytosanitära åtgärder införs som tillfälligt förhindrar aktörerna från att uppfylla kraven i produktspecifikationen. Eftersom de tillfälliga ändringarna är nödåtgärder, är det viktigt att de gäller så snart de har godkänts av medlemsstaten. Förteckningen över de akuta skäl som motiverar ett godkännande av tillfälliga ändringar är uttömmande på grund av dessa ändringars exceptionella karaktär. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17f)

Det är lämpligt att införa begreppet ”tillfällig ändring” så att vinprodukter med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning kan fortsätta att saluföras under dessa skyddade namn vid naturkatastrofer eller ogynnsamma väderförhållanden eller när sanitära eller fytosanitära åtgärder införs som tillfälligt förhindrar aktörerna från att uppfylla kraven i produktspecifikationen. Eftersom de tillfälliga ändringarna är nödåtgärder, är det viktigt att de gäller så snart de har godkänts av medlemsstaten. Förteckningen över de akuta skäl som motiverar ett godkännande av tillfälliga ändringar är uttömmande på grund av dessa ändringars exceptionella karaktär.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 17 g (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17 g) | Det är viktigt att unionsändringar följer det förfarande som gäller för ansökningar om skydd för att vara likvärdiga i fråga om effektivitet och garantier. De bör gälla i tillämpliga delar med undantag för vissa steg som bör uteslutas för att minska den administrativa bördan. Det förfarande som ska följas för standardändringar respektive tillfälliga ändringar bör fastställas så att medlemsstaterna kan bedöma ansökningarna på lämpligt sätt och garantera att en konsekvent strategi tillämpas i alla medlemsstater. Medlemsstaternas bedömning bör vara likvärdig, i fråga om noggrannhet och fullständighet, med den bedömning som genomförs inom ramen för det förfarande som gäller för ansökningar om skydd. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17 g)

Det är viktigt att unionsändringar följer det förfarande som gäller för ansökningar om skydd för att vara likvärdiga i fråga om effektivitet och garantier. De bör gälla i tillämpliga delar med undantag för vissa steg som bör uteslutas för att minska den administrativa bördan. Det förfarande som ska följas för standardändringar respektive tillfälliga ändringar bör fastställas så att medlemsstaterna kan bedöma ansökningarna på lämpligt sätt och garantera att en konsekvent strategi tillämpas i alla medlemsstater. Medlemsstaternas bedömning bör vara likvärdig, i fråga om noggrannhet och fullständighet, med den bedömning som genomförs inom ramen för det förfarande som gäller för ansökningar om skydd.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 17h (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17h) | Det är viktigt att standardändringarna och de tillfälliga ändringarna av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar i tredjeländer genomförs enligt det tillvägagångssätt som fastställts för medlemsstaterna och att besluten om godkännande fattas i enlighet med gällande system i det berörda tredjelandet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17h)

Det är viktigt att standardändringarna och de tillfälliga ändringarna av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar i tredjeländer genomförs enligt det tillvägagångssätt som fastställts för medlemsstaterna och att besluten om godkännande fattas i enlighet med gällande system i det berörda tredjelandet.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 17i (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17i) | För att skydda aktörernas legitima intressen samtidigt som principen om konkurrens och skyldigheten att tillhandahålla korrekt information till konsumenterna beaktas, är det lämpligt att anta regler om tillfällig märkning och presentation av vinprodukter med namn som har varit föremål för en ansökan om skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17i)

För att skydda aktörernas legitima intressen samtidigt som principen om konkurrens och skyldigheten att tillhandahålla korrekt information till konsumenterna beaktas, är det lämpligt att anta regler om tillfällig märkning och presentation av vinprodukter med namn som har varit föremål för en ansökan om skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 22a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22a) | När artikel 119.1 gb i förordning (EU) nr 1308/2013 om obligatorisk märkning med ingrediensförteckning för vinet ska tillämpas genom en delegerad akt bör denna förteckning inte presenteras per parti. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22a)

När artikel 119.1 gb i förordning (EU) nr 1308/2013 om obligatorisk märkning med ingrediensförteckning för vinet ska tillämpas genom en delegerad akt bör denna förteckning inte presenteras per parti.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 23a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23a) | För att säkerställa rättslig säkerhet för att unionens mjölkproduktion ska utvecklas på ett hållbart sätt och beakta minskningen av den inre marknaden till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen, är det nödvändigt att uppdatera unionens kvantitativa begränsningar för att ge producentorganisationer, som inrättats av mjölkproducenter eller deras sammanslutningar, möjlighet att kollektivt förhandla om avtalsbestämmelser, däribland priser, med ett mejeri, för en del av eller för alla deras medlemmars råmjölksproduktion. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23a)

För att säkerställa rättslig säkerhet för att unionens mjölkproduktion ska utvecklas på ett hållbart sätt och beakta minskningen av den inre marknaden till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen, är det nödvändigt att uppdatera unionens kvantitativa begränsningar för att ge producentorganisationer, som inrättats av mjölkproducenter eller deras sammanslutningar, möjlighet att kollektivt förhandla om avtalsbestämmelser, däribland priser, med ett mejeri, för en del av eller för alla deras medlemmars råmjölksproduktion.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 23b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23b) | I syfte att beakta den senaste utvecklingen av lagstiftningen enligt förordning (EU) 2017/2393 och upphäva vissa specifika bestämmelser som blivit begränsande i förhållande till den allmänna ordningen, bör det preciseras att producentorganisationer som upprättats av mjölkproducenter eller deras sammanslutningar får erkännas enligt artiklarna 152 och 161 i förordning (EU) nr 1308/2013 och att de specifika bestämmelser för erkända branschorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter vad gäller erkännandet och bestämmelserna för tillbakadragandet av detta erkännande bör upphävas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23b)

I syfte att beakta den senaste utvecklingen av lagstiftningen enligt förordning (EU) 2017/2393 och upphäva vissa specifika bestämmelser som blivit begränsande i förhållande till den allmänna ordningen, bör det preciseras att producentorganisationer som upprättats av mjölkproducenter eller deras sammanslutningar får erkännas enligt artiklarna 152 och 161 i förordning (EU) nr 1308/2013 och att de specifika bestämmelser för erkända branschorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter vad gäller erkännandet och bestämmelserna för tillbakadragandet av detta erkännande bör upphävas.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 23c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23c) | Reglerna för erkännande av gränsöverskridande producentorganisationer, gränsöverskridande sammanslutningar av producentorganisationer och gränsöverskridande branschorganisationer samt regler som förtydligar de berörda medlemsstaternas ansvar bör kodifieras. Samtidigt som etableringsfriheten respekteras och svårigheterna beaktas för dessa organisationer att få ett erkännande av medlemsstaten där dessa organisationer och sammanslutningar har ett stort antal medlemmar eller där de har en saluförbar produktion med en betydande volym eller av ett betydande värde eller, när det gäller branschorganisationer, den medlemsstat i vilken de har sitt säte och kan besluta om erkännande, är det lämpligt att ge ansvaret för erkännande av dessa organisationer och sammanslutningar till kommissionen och införa regler om tillhandahållande av ett nödvändigt administrativt bistånd medlemsstaterna emellan och till kommissionen för att den ska kunna fastställa om en organisation eller en sammanslutning uppfyller villkoren för erkännande och kan utreda fall av bristande efterlevnad. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23c)

Reglerna för erkännande av gränsöverskridande producentorganisationer, gränsöverskridande sammanslutningar av producentorganisationer och gränsöverskridande branschorganisationer samt regler som förtydligar de berörda medlemsstaternas ansvar bör kodifieras. Samtidigt som etableringsfriheten respekteras och svårigheterna beaktas för dessa organisationer att få ett erkännande av medlemsstaten där dessa organisationer och sammanslutningar har ett stort antal medlemmar eller där de har en saluförbar produktion med en betydande volym eller av ett betydande värde eller, när det gäller branschorganisationer, den medlemsstat i vilken de har sitt säte och kan besluta om erkännande, är det lämpligt att ge ansvaret för erkännande av dessa organisationer och sammanslutningar till kommissionen och införa regler om tillhandahållande av ett nödvändigt administrativt bistånd medlemsstaterna emellan och till kommissionen för att den ska kunna fastställa om en organisation eller en sammanslutning uppfyller villkoren för erkännande och kan utreda fall av bristande efterlevnad.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 23d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23d) | För att jordbruksproducenterna ska kunna bemöta den ökande koncentrationen av andra led i försörjnings- och värdekedjan för jordbruksprodukter, bör det vara möjligt för sammanslutningar av producentorganisationer att delta i inrättandet av sammanslutningar av producentorganisationer. Det är lämpligt att även ge branschorganisationer samma möjligheter att inrätta sammanslutningar av branschorganisationer för att uppnå samma mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23d)

För att jordbruksproducenterna ska kunna bemöta den ökande koncentrationen av andra led i försörjnings- och värdekedjan för jordbruksprodukter, bör det vara möjligt för sammanslutningar av producentorganisationer att delta i inrättandet av sammanslutningar av producentorganisationer. Det är lämpligt att även ge branschorganisationer samma möjligheter att inrätta sammanslutningar av branschorganisationer för att uppnå samma mål.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 23e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23e) | Mot bakgrund av betydelsen av skyddade ursprungsbeteckningar (SUB) och skyddade geografiska beteckningar (SGB) i EU:s jordbruksproduktion och med hänsyn till hur tillfredsställande inrättandet av regler har fungerat för hanteringen av utbudet av ost och torkad skinka med kvalitetsmärkning i syfte att garantera ett mervärde och bevara kvaliteten på dessa produkter, bör fördelarna med dessa regler utökas till att även omfatta alla jordbruksprodukter med kvalitetsmärkning. Medlemsstaterna bör därför ha rätt att tillämpa dessa regler för att reglera det totala utbudet av jordbruksprodukter av hög kvalitet i ett avgränsat geografiskt område på begäran av en branschorganisation, producentorganisation eller en sammanslutning, såsom anges i förordning (EU) nr 1151/2012, förutsatt att en stor majoritet av producenterna av produkten i fråga och, i förekommande fall, jordbruksproducenterna i det berörda geografiska området stöder dessa regler. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23e)

Mot bakgrund av betydelsen av skyddade ursprungsbeteckningar (SUB) och skyddade geografiska beteckningar (SGB) i EU:s jordbruksproduktion och med hänsyn till hur tillfredsställande inrättandet av regler har fungerat för hanteringen av utbudet av ost och torkad skinka med kvalitetsmärkning i syfte att garantera ett mervärde och bevara kvaliteten på dessa produkter, bör fördelarna med dessa regler utökas till att även omfatta alla jordbruksprodukter med kvalitetsmärkning. Medlemsstaterna bör därför ha rätt att tillämpa dessa regler för att reglera det totala utbudet av jordbruksprodukter av hög kvalitet i ett avgränsat geografiskt område på begäran av en branschorganisation, producentorganisation eller en sammanslutning, såsom anges i förordning (EU) nr 1151/2012, förutsatt att en stor majoritet av producenterna av produkten i fråga och, i förekommande fall, jordbruksproducenterna i det berörda geografiska området stöder dessa regler.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 23f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23f) | För att främja bättre överföring av marknadssignaler och stärka kopplingarna mellan producentpris och mervärde genom hela leveranskedjan, är det nödvändigt att utöka mekanismerna för värdefördelning mellan jordbrukare, däribland sammanslutningar av jordbrukare, och deras första köpare, till att omfatta övriga produkter med en kvalitetsmärkning som är erkänd i unionsrätten och i nationell lagstiftning. Jordbrukare, även sammanslutningar av jordbrukare, bör tillåtas att komma överens med aktörer som är verksamma i olika skeden av produktion, bearbetning och saluföring om värdefördelningsklausuler, däribland marknadsvinster och marknadsförluster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23f)

För att främja bättre överföring av marknadssignaler och stärka kopplingarna mellan producentpris och mervärde genom hela leveranskedjan, är det nödvändigt att utöka mekanismerna för värdefördelning mellan jordbrukare, däribland sammanslutningar av jordbrukare, och deras första köpare, till att omfatta övriga produkter med en kvalitetsmärkning som är erkänd i unionsrätten och i nationell lagstiftning. Jordbrukare, även sammanslutningar av jordbrukare, bör tillåtas att komma överens med aktörer som är verksamma i olika skeden av produktion, bearbetning och saluföring om värdefördelningsklausuler, däribland marknadsvinster och marknadsförluster.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 23 g (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23 g) | För att säkerställa en effektiv användning av alla typer av värdefördelningsklausuler bör det specificeras att sådana klausuler framför allt får grundas på ekonomiska indikatorer när det gäller relevanta produktions- och saluföringskostnader och utvecklingen av dessa, priser för jordbruks- och livsmedelsprodukter som observerats på den eller de berörda marknaderna och deras utveckling eller på kvantiteter, sammansättning, kvalitet, spårbarhet eller, i förekommande fall, överensstämmelse med produktspecifikationerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23 g)

För att säkerställa en effektiv användning av alla typer av värdefördelningsklausuler bör det specificeras att sådana klausuler framför allt får grundas på ekonomiska indikatorer när det gäller relevanta produktions- och saluföringskostnader och utvecklingen av dessa, priser för jordbruks- och livsmedelsprodukter som observerats på den eller de berörda marknaderna och deras utveckling eller på kvantiteter, sammansättning, kvalitet, spårbarhet eller, i förekommande fall, överensstämmelse med produktspecifikationerna.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 27a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (27a) | Om målet att bidra till stabiliteten på jordbruksmarknaderna ska kunna uppnås bör de verktyg som säkrar transparens på dessa marknader stärkas. Erfarenheterna med olika europeiska sektorsspecifika observatorier för jordbruksmarknaderna har visat sig vara positiva när det gäller att informera de ekonomiska aktörerna och alla offentliga myndigheter om deras valmöjligheter samt underlätta observation och registrering av marknadsutvecklingen, och därför bör det inrättas ett europeiskt observatorium för jordbruksmarknaderna och införas ett system för rapportering av den information som observatoriet behöver för sitt arbete. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27a)

Om målet att bidra till stabiliteten på jordbruksmarknaderna ska kunna uppnås bör de verktyg som säkrar transparens på dessa marknader stärkas. Erfarenheterna med olika europeiska sektorsspecifika observatorier för jordbruksmarknaderna har visat sig vara positiva när det gäller att informera de ekonomiska aktörerna och alla offentliga myndigheter om deras valmöjligheter samt underlätta observation och registrering av marknadsutvecklingen, och därför bör det inrättas ett europeiskt observatorium för jordbruksmarknaderna och införas ett system för rapportering av den information som observatoriet behöver för sitt arbete.

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 27b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (27b) | För att tydliggöra vilka valmöjligheter unionens organ och institutioner har och förbättra effektiviteten i åtgärderna för förebyggande och hantering av störningar på marknaden, är det lämpligt att inrätta en mekanism för tidig varning som det europeiska observatoriet för jordbruksmarknaderna använder sig av för att underrätta Europaparlamentet, rådet och kommissionen om hot om störningar på marknaderna och, i förekommande fall, utfärda en rekommendation om vilka åtgärder som ska vidtas. Kommissionen, som är det enda organet med initiativrätt på detta område, har trettio dagar på sig att för Europaparlamentet och rådet lägga fram lämpliga åtgärder för att hantera dessa störningar på marknaden eller skäl för att inte vidta några åtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27b)

För att tydliggöra vilka valmöjligheter unionens organ och institutioner har och förbättra effektiviteten i åtgärderna för förebyggande och hantering av störningar på marknaden, är det lämpligt att inrätta en mekanism för tidig varning som det europeiska observatoriet för jordbruksmarknaderna använder sig av för att underrätta Europaparlamentet, rådet och kommissionen om hot om störningar på marknaderna och, i förekommande fall, utfärda en rekommendation om vilka åtgärder som ska vidtas. Kommissionen, som är det enda organet med initiativrätt på detta område, har trettio dagar på sig att för Europaparlamentet och rådet lägga fram lämpliga åtgärder för att hantera dessa störningar på marknaden eller skäl för att inte vidta några åtgärder.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | Mot bakgrund av att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (17) kommer att upphävas genom förordning (EU) .../... (
  förordningen om strategiska planer inom
  den
  gemensamma jordbrukspolitiken
  ) bör bestämmelserna om kontroller och sanktioner när det gäller handelsnormer, skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och traditionella uttryck införlivas med förordning (EU) nr 1308/2013. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

Mot bakgrund av att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (17) kommer att upphävas genom förordning (EU) .../... (
  förordningen om strategiska planer inom
  den
  gemensamma jordbrukspolitiken
  ) bör bestämmelserna om kontroller och sanktioner när det gäller handelsnormer, skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och traditionella uttryck införlivas med förordning (EU) nr 1308/2013.

| (29) | Mot bakgrund av att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (17) kommer att upphävas genom förordning (EU) .../... (den
  övergripande förordningen
  ) bör bestämmelserna om kontroller och sanktioner när det gäller handelsnormer, skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och traditionella uttryck införlivas med förordning (EU) nr 1308/2013
  , samtidigt som det av effektivitetsskäl ska förtydligas att dessa kontroller kan utgöras av dokumentkontroll och kontroller på plats, vilka enbart är nödvändiga när produktspecifikationen innehåller krav som inte kan kontrolleras på ett säkert sätt genom en dokumentkontroll
  . |
| --- | --- |

(29)

Mot bakgrund av att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (17) kommer att upphävas genom förordning (EU) .../... (den
  övergripande förordningen
  ) bör bestämmelserna om kontroller och sanktioner när det gäller handelsnormer, skyddade ursprungsbeteckningar, skyddade geografiska beteckningar och traditionella uttryck införlivas med förordning (EU) nr 1308/2013
  , samtidigt som det av effektivitetsskäl ska förtydligas att dessa kontroller kan utgöras av dokumentkontroll och kontroller på plats, vilka enbart är nödvändiga när produktspecifikationen innehåller krav som inte kan kontrolleras på ett säkert sätt genom en dokumentkontroll
  .

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 30a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (30a) | För att fortsätta att stödja utvecklingen inom sockersektorn och dess omvandling till följd av att kvotsystemet upphör, är det lämpligt att klargöra att underrättelser om marknadspriser även inbegriper etanol och att tillåta användning av samråds- och medlingsmekanismer som ett alternativ till skiljedomsförfaranden samt att kodifiera värdefördelningsklausulen i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30a)

För att fortsätta att stödja utvecklingen inom sockersektorn och dess omvandling till följd av att kvotsystemet upphör, är det lämpligt att klargöra att underrättelser om marknadspriser även inbegriper etanol och att tillåta användning av samråds- och medlingsmekanismer som ett alternativ till skiljedomsförfaranden samt att kodifiera värdefördelningsklausulen i denna förordning.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 33a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (33a) | Rättsliga mekanismer bör tillhandahållas för att säkerställa att produkter med den frivilliga kvalitetsbeteckningen ”bergsprodukt” endast finns på marknaden i ett annat land om de inte strider mot kraven för användningen av detta kvalitetsbegrepp i det berörda landet, om sådana krav finns. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33a)

Rättsliga mekanismer bör tillhandahållas för att säkerställa att produkter med den frivilliga kvalitetsbeteckningen ”bergsprodukt” endast finns på marknaden i ett annat land om de inte strider mot kraven för användningen av detta kvalitetsbegrepp i det berörda landet, om sådana krav finns.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 34a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (34a) | Förteckningen över produkter som kan skyddas som SUB eller SGB bör utvidgas till att omfatta produkter med en ökande efterfrågan från unionens konsumenter, såsom bivax, som används i allt större utsträckning inom livsmedels- och kosmetikaindustrin. |

Kommissionens förslag

Ändring

(34a)

Förteckningen över produkter som kan skyddas som SUB eller SGB bör utvidgas till att omfatta produkter med en ökande efterfrågan från unionens konsumenter, såsom bivax, som används i allt större utsträckning inom livsmedels- och kosmetikaindustrin.

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 35

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (35) | De belopp som finns tillgängliga för att finansiera åtgärder enligt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 228/2013 (20) och (EU) nr 229/2013 (21) bör
  aktualiseras
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(35)

De belopp som finns tillgängliga för att finansiera åtgärder enligt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 228/2013 (20) och (EU) nr 229/2013 (21) bör
  aktualiseras
  .

| (35) | De belopp som finns tillgängliga för att finansiera åtgärder enligt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 228/2013 (20) och (EU) nr 229/2013 (21) bör
  bibehållas
  . |
| --- | --- |

(35)

De belopp som finns tillgängliga för att finansiera åtgärder enligt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 228/2013 (20) och (EU) nr 229/2013 (21) bör
  bibehållas
  .

Ändring 42

Förslag till förordning

Skäl 35a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (35a) | De branschorganisationer som erkänns enligt artikel 157 i förordning (EU) nr 1308/2013 är aktörer som är avgörande för utvecklingen av diversifierade jordbrukssektorer i de yttersta randområdena, i synnerhet inom djurhållningssektorerna. På grund av sin ringa storlek och sin ökaraktär är de lokala marknaderna i de yttersta randområdena extra känsliga för prissvängningar kopplade till importen från övriga unionen eller tredjeländer. Dessa branschorganisationer förenar alla aktörer som verkar på marknaden inom alla skeden i processen, och vidtar gemensamma åtgärder, särskilt genom att samla in uppgifter eller sprida information, för att se till att de lokala produkterna kan behålla sin konkurrenskraft på den egna marknaden. Utan hinder av artiklarna 28, 29 och 110 i EUF-fördraget, och utan att det påverkar artiklarna 164 och 165 i förordning (EU) nr 1308/2013, är det därför lämpligt, inom ramen för utökade branschavtal, att göra det möjligt för den berörda medlemsstaten att, efter samråd med de berörda aktörerna, kräva ett stödbidrag från enskilda aktörer eller grupper av aktörer som inte är medlemmar i organisationen och som verkar på den lokala marknaden, oavsett deras ursprung, även i de fall då medlen inom detta stöd finansierar åtgärder som endast upprätthåller lokal produktion eller då detta stöd ges i ett annat skede av saluföringsprocessen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(35a)

De branschorganisationer som erkänns enligt artikel 157 i förordning (EU) nr 1308/2013 är aktörer som är avgörande för utvecklingen av diversifierade jordbrukssektorer i de yttersta randområdena, i synnerhet inom djurhållningssektorerna. På grund av sin ringa storlek och sin ökaraktär är de lokala marknaderna i de yttersta randområdena extra känsliga för prissvängningar kopplade till importen från övriga unionen eller tredjeländer. Dessa branschorganisationer förenar alla aktörer som verkar på marknaden inom alla skeden i processen, och vidtar gemensamma åtgärder, särskilt genom att samla in uppgifter eller sprida information, för att se till att de lokala produkterna kan behålla sin konkurrenskraft på den egna marknaden. Utan hinder av artiklarna 28, 29 och 110 i EUF-fördraget, och utan att det påverkar artiklarna 164 och 165 i förordning (EU) nr 1308/2013, är det därför lämpligt, inom ramen för utökade branschavtal, att göra det möjligt för den berörda medlemsstaten att, efter samråd med de berörda aktörerna, kräva ett stödbidrag från enskilda aktörer eller grupper av aktörer som inte är medlemmar i organisationen och som verkar på den lokala marknaden, oavsett deras ursprung, även i de fall då medlen inom detta stöd finansierar åtgärder som endast upprätthåller lokal produktion eller då detta stöd ges i ett annat skede av saluföringsprocessen.

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 1 – led - 1 (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Skäl 25a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | Följande skäl ska införas:









  ”(25a) | Stödet enligt skolprogrammet för utdelning av produkter bör, när så är möjligt, främja produkter med kort leveranskedja.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1)

”(25a)

Stödet enligt skolprogrammet för utdelning av produkter bör, när så är möjligt, främja produkter med kort leveranskedja.”

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 1 – led - 1a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Skäl 127a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1a) | Följande skäl ska införas:









  ”(127a) | Skriftliga avtal i sektorn för mjölk och mjölkprodukter som kan vara obligatoriska i vissa medlemsstater eller som producenter, producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer under alla omständigheter har rätt att begära, bör bland annat ange det pris som ska betalas för leveransen, som helst bör täcka produktionskostnaden och som kan beräknas utifrån lättåtkomliga och begripliga indikatorer på produktions- och marknadskostnader som medlemsstaterna kan fastställa i enlighet med objektiva kriterier och baserat på studier om produktion och livsmedelskedjan.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1a)

”(127a)

Skriftliga avtal i sektorn för mjölk och mjölkprodukter som kan vara obligatoriska i vissa medlemsstater eller som producenter, producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer under alla omständigheter har rätt att begära, bör bland annat ange det pris som ska betalas för leveransen, som helst bör täcka produktionskostnaden och som kan beräknas utifrån lättåtkomliga och begripliga indikatorer på produktions- och marknadskostnader som medlemsstaterna kan fastställa i enlighet med objektiva kriterier och baserat på studier om produktion och livsmedelskedjan.”

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 1 – led - 1b (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Skäl 139a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1b) | Följande skäl ska införas:









  ”(139a) | Skriftliga avtal som kan vara obligatoriska i vissa medlemsstater eller som producenter, producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer under alla omständigheter har rätt att begära, bör bland annat ange det pris som ska betalas för leveransen, som helst bör täcka produktionskostnaden och som kan beräknas utifrån lättåtkomliga och begripliga indikatorer på produktions- och marknadskostnader som medlemsstaterna kan fastställa i enlighet med objektiva kriterier och baserat på studier om produktion och livsmedelskedjan.” |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1b)

”(139a)

Skriftliga avtal som kan vara obligatoriska i vissa medlemsstater eller som producenter, producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer under alla omständigheter har rätt att begära, bör bland annat ange det pris som ska betalas för leveransen, som helst bör täcka produktionskostnaden och som kan beräknas utifrån lättåtkomliga och begripliga indikatorer på produktions- och marknadskostnader som medlemsstaterna kan fastställa i enlighet med objektiva kriterier och baserat på studier om produktion och livsmedelskedjan.”

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 1 – led - 1c (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1c) | Artikel 1 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Ändring

(-1c)

Artikel 1

”Artikel 1

Tillämpningsområde

Tillämpningsområde

1.   Genom denna förordning upprättas en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, vilket betyder de produkter som förtecknas i bilaga I till fördragen, med undantag för de fiskeri- och vattenbruksprodukter enligt definitionen i unionens lagstiftningsakter om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter.

1.   Genom denna förordning upprättas en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, vilket betyder de produkter som förtecknas i bilaga I till fördragen, med undantag för de fiskeri- och vattenbruksprodukter enligt definitionen i unionens lagstiftningsakter om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter.
  I denna förordning fastställs offentliga standarder, regler om öppenhet på marknaderna och verktyg för krishantering som kommer att göra det möjligt för offentliga myndigheter, särskilt kommissionen, att säkerställa övervakning, förvaltning och reglering av jordbruksmarknaderna.

2.   De jordbruksprodukter som avses i punkt 1 ska fördelas på följande sektorer enligt respektive delar av bilaga I:

2.   De jordbruksprodukter som avses i punkt 1 ska fördelas på följande sektorer enligt respektive delar av bilaga I:

| a) | Spannmål, del I. |
| --- | --- |

a)

Spannmål, del I.

| a) | Spannmål, del I. |
| --- | --- |

a)

Spannmål, del I.

| b) | Ris, del II. |
| --- | --- |

b)

Ris, del II.

| b) | Ris, del II. |
| --- | --- |

b)

Ris, del II.

| c) | Socker, del III. |
| --- | --- |

c)

Socker, del III.

| c) | Socker,
  sockerbetor och sockerrör,
  del III. |
| --- | --- |

c)

Socker,
  sockerbetor och sockerrör,
  del III.

sockerbetor och sockerrör,

| d) | Torkat foder, del IV. |
| --- | --- |

d)

Torkat foder, del IV.

| d) | Torkat foder, del IV. |
| --- | --- |

d)

Torkat foder, del IV.

| e) | Utsäde, del V. |
| --- | --- |

e)

Utsäde, del V.

| e) | Utsäde, del V. |
| --- | --- |

e)

Utsäde, del V.

| f) | Humle, del VI. |
| --- | --- |

f)

Humle, del VI.

| f) | Humle, del VI. |
| --- | --- |

f)

Humle, del VI.

| g) | Olivolja och bordsoliver, del VII. |
| --- | --- |

g)

Olivolja och bordsoliver, del VII.

| g) | Olivolja och bordsoliver, del VII. |
| --- | --- |

g)

Olivolja och bordsoliver, del VII.

| h) | Lin och hampa, del VIII. |
| --- | --- |

h)

Lin och hampa, del VIII.

| h) | Lin och hampa, del VIII. |
| --- | --- |

h)

Lin och hampa, del VIII.

| i) | Frukt och grönsaker, del IX. |
| --- | --- |

i)

Frukt och grönsaker, del IX.

| i) | Frukt och grönsaker, del IX. |
| --- | --- |

i)

Frukt och grönsaker, del IX.

| j) | Bearbetade produkter av frukt och grönsaker, del X. |
| --- | --- |

j)

Bearbetade produkter av frukt och grönsaker, del X.

| j) | Bearbetade produkter av frukt och grönsaker, del X. |
| --- | --- |

j)

Bearbetade produkter av frukt och grönsaker, del X.

| k) | Bananer, del XI. |
| --- | --- |

k)

Bananer, del XI.

| k) | Bananer, del XI. |
| --- | --- |

k)

Bananer, del XI.

| l) | Vin, del XII. |
| --- | --- |

l)

Vin, del XII.

| l) | Vin, del XII. |
| --- | --- |

l)

Vin, del XII.

| m) | Levande träd och andra levande växter, lökar, rötter o.d., snittblommor och snittgrönt, del XIII. |
| --- | --- |

m)

Levande träd och andra levande växter, lökar, rötter o.d., snittblommor och snittgrönt, del XIII.

| m) | Levande träd och andra levande växter, lökar, rötter o.d., snittblommor och snittgrönt, del XIII. |
| --- | --- |

m)

Levande träd och andra levande växter, lökar, rötter o.d., snittblommor och snittgrönt, del XIII.

| n) | Tobak, del XIV. |
| --- | --- |

n)

Tobak, del XIV.

| n) | Tobak, del XIV. |
| --- | --- |

n)

Tobak, del XIV.

| o) | Nöt- och kalvkött, del XV. |
| --- | --- |

o)

Nöt- och kalvkött, del XV.

| o) | Nöt- och kalvkött, del XV. |
| --- | --- |

o)

Nöt- och kalvkött, del XV.

| p) | Mjölk och mjölkprodukter, del XVI. |
| --- | --- |

p)

Mjölk och mjölkprodukter, del XVI.

| p) | Mjölk och mjölkprodukter, del XVI. |
| --- | --- |

p)

Mjölk och mjölkprodukter, del XVI.

| q) | Griskött, del XVII. |
| --- | --- |

q)

Griskött, del XVII.

| q) | Griskött, del XVII. |
| --- | --- |

q)

Griskött, del XVII.

| r) | Får- och getkött, del XVIII. |
| --- | --- |

r)

Får- och getkött, del XVIII.

| r) | Får- och getkött, del XVIII. |
| --- | --- |

r)

Får- och getkött, del XVIII.

| s) | Ägg, del XIX. |
| --- | --- |

s)

Ägg, del XIX.

| s) | Ägg, del XIX. |
| --- | --- |

s)

Ägg, del XIX.

| t) | Fjäderfäkött, del XX. |
| --- | --- |

t)

Fjäderfäkött, del XX.

| t) | Fjäderfäkött, del XX. |
| --- | --- |

t)

Fjäderfäkött, del XX.

| u) | Etylalkohol som framställts av jordbruksprodukter, del XXI. |
| --- | --- |

u)

Etylalkohol som framställts av jordbruksprodukter, del XXI.

| u) | Etylalkohol som framställts av jordbruksprodukter, del XXI. |
| --- | --- |

u)

Etylalkohol som framställts av jordbruksprodukter, del XXI.

| v) | Biodlingsprodukter, del XXII. |
| --- | --- |

v)

Biodlingsprodukter, del XXII.

| v) | Biodlingsprodukter, del XXII. |
| --- | --- |

v)

Biodlingsprodukter, del XXII.

| w) | Silkesmaskar, del XXIII. |
| --- | --- |

w)

Silkesmaskar, del XXIII.

| w) | Silkesmaskar, del XXIII. |
| --- | --- |

w)

Silkesmaskar, del XXIII.

| x) | Andra produkter, del XXIV. |
| --- | --- |

x)

Andra produkter, del XXIV.

| x) | Andra produkter, del XXIV.” |
| --- | --- |

x)

Andra produkter, del XXIV.”

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led - 1d (nytt)

Artikel 1 – led - 1d (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1d) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 1a




  Särskilda mål




  Utan att det påverkar tillämpningen av de allmänna och särskilda mål som fastställs i artiklarna 5 och 6 i förordning (EU) .../... [de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken] och i enlighet med artikel 39 i EUF-fördraget, bidrar den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter, som avses i artikel 1, till genomförandet av följande särskilda mål:










  a) | Deltagande i stabiliseringen av jordbruksmarknaderna och stärkande av insynen i dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(-1d)

(-1d)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 1a

Särskilda mål

Utan att det påverkar tillämpningen av de allmänna och särskilda mål som fastställs i artiklarna 5 och 6 i förordning (EU) .../... [de strategiska planerna inom den gemensamma jordbrukspolitiken] och i enlighet med artikel 39 i EUF-fördraget, bidrar den samlade marknadsordningen för jordbruksprodukter, som avses i artikel 1, till genomförandet av följande särskilda mål:

a)

Deltagande i stabiliseringen av jordbruksmarknaderna och stärkande av insynen i dem.

| b) | Främjande av en väl fungerande jordbruksbaserad livsmedelskedja och säkerställande av en skälig inkomst för jordbruksproducenter. |
| --- | --- |

b)

Främjande av en väl fungerande jordbruksbaserad livsmedelskedja och säkerställande av en skälig inkomst för jordbruksproducenter.

| c) | Förbättring av producenternas ställning i värdekedjan och främjande av koncentrationen av utbudet av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

c)

Förbättring av producenternas ställning i värdekedjan och främjande av koncentrationen av utbudet av jordbruksprodukter.

| d) | Bidragande till förbättring av de ekonomiska villkoren för produktion och saluföring av jordbruksprodukter och stärkande av kvaliteten på den europeiska jordbruksproduktionen.” |
| --- | --- |

d)

Bidragande till förbättring av de ekonomiska villkoren för produktion och saluföring av jordbruksprodukter och stärkande av kvaliteten på den europeiska jordbruksproduktionen.”

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led - 1e (nytt)

Artikel 1 – led - 1e (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1e) | Artikel 2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(-1e)

(-1e)

Artikel 2 ska ersättas med följande:

Artikel 2

”Artikel 2

Allmänna bestämmelser för den gemensamma jordbrukspolitiken

Allmänna bestämmelser för den gemensamma jordbrukspolitiken

Förordning (EU)
  nr 1306
  /
  2013
  och de bestämmelser som antas på grundval av denna ska gälla för de åtgärder som anges i denna förordning.

nr 1306

2013

Förordning (EU) [.../
  ...] [den övergripande förordningen]
  och de bestämmelser som antas på grundval av denna ska gälla för de åtgärder som anges i denna förordning.”

...] [den övergripande förordningen]

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 1 – led b

Artikel 1 – led 1 – led b

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 3 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 med avseende på ändring av de definitioner för de sektorer som anges i bilaga II
  i den utsträckning som krävs för
  att
  uppdatera definitionerna mot bakgrund av marknadsutvecklingen
  . | Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 med avseende på ändring
  , för att, mot bakgrund
  av
  marknadsutvecklingen, uppdatera
  de definitioner för de sektorer som anges i bilaga II
  , utan
  att
  skapa nya definitioner
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 med avseende på ändring av de definitioner för de sektorer som anges i bilaga II
  i den utsträckning som krävs för
  att
  uppdatera definitionerna mot bakgrund av marknadsutvecklingen
  .

i den utsträckning som krävs för

uppdatera definitionerna mot bakgrund av marknadsutvecklingen

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 med avseende på ändring
  , för att, mot bakgrund
  av
  marknadsutvecklingen, uppdatera
  de definitioner för de sektorer som anges i bilaga II
  , utan
  att
  skapa nya definitioner
  .

, för att, mot bakgrund

marknadsutvecklingen, uppdatera

, utan

skapa nya definitioner

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3

Artikel 1 – led 3

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Artikel 6 ska utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)

(3)

Artikel 6 ska utgå.

utgår

utgår

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Artikel 1 – led 3a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 6

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Artikel 6 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(3a)

(3a)

Artikel 6 ska ersättas med följande:

Artikel 6

”Artikel 6

Regleringsår

Regleringsår

Regleringsåren ska ha följande löptid:

Regleringsåren ska ha följande löptid:

| a) | 1 januari–31 december under ett givet år för sektorn för frukt och grönsaker, sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker och banansektorn. |
| --- | --- |

a)

1 januari–31 december under ett givet år för sektorn för frukt och grönsaker, sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker och banansektorn.

| a) | 1 januari–31 december under ett givet år för sektorn för frukt och grönsaker, sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker och banansektorn. |
| --- | --- |

a)

1 januari–31 december under ett givet år för sektorn för frukt och grönsaker, sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker och banansektorn.

| b) | 1 april–31 mars det påföljande året för sektorn för torkat foder och sektorn för silkesodling. |
| --- | --- |

b)

1 april–31 mars det påföljande året för sektorn för torkat foder och sektorn för silkesodling.

| b) | 1 april–31 mars det påföljande året för sektorn för torkat foder och sektorn för silkesodling. |
| --- | --- |

b)

1 april–31 mars det påföljande året för sektorn för torkat foder och sektorn för silkesodling.

| c) | 1 juli–30 juni det påföljande året för |
| --- | --- |

c)

1 juli–30 juni det påföljande året för

| c) | 1 juli–30 juni det påföljande året för |
| --- | --- |

c)

1 juli–30 juni det påföljande året för

| | i) | spannmålssektorn, |
| --- | --- | --- |

i)

spannmålssektorn,

| | i) | spannmålssektorn, |
| --- | --- | --- |

i)

spannmålssektorn,

| | ii) | sektorn för utsäde, |
| --- | --- | --- |

ii)

sektorn för utsäde,

| | ii) | sektorn för utsäde, |
| --- | --- | --- |

ii)

sektorn för utsäde,

| | iii) | sektorn för olivolja och bordsoliver
  , |
| --- | --- | --- |

iii)

sektorn för olivolja och bordsoliver
  ,

sektorn för olivolja och bordsoliver

| | iii) | sektorn för lin och hampa, |
| --- | --- | --- |

iii)

sektorn för lin och hampa,

| | iv) | sektorn för lin och hampa, |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

sektorn för lin och hampa,

| | iv) | sektorn för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

sektorn för mjölk och mjölkprodukter.

| | v) | sektorn för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- | --- |

v)

v)

sektorn för mjölk och mjölkprodukter.

| d) | 1 augusti–31 juli det påföljande året för vinsektorn. |
| --- | --- |

d)

1 augusti–31 juli det påföljande året för vinsektorn.

| d) | 1 augusti–31 juli det påföljande året för vinsektorn. |
| --- | --- |

d)

1 augusti–31 juli det påföljande året för vinsektorn.

| e) | 1 september–31 augusti det påföljande året för rissektorn. |
| --- | --- |

e)

1 september–31 augusti det påföljande året för rissektorn.

| e) | 1 september–31 augusti det påföljande året för rissektorn
  och sektorn för bordsoliver
  . |
| --- | --- |

e)

1 september–31 augusti det påföljande året för rissektorn
  och sektorn för bordsoliver
  .

och sektorn för bordsoliver

| f) | 1 oktober–30 september det påföljande året för sockersektorn. |
| --- | --- |

f)

1 oktober–30 september det påföljande året för sockersektorn.

| f) | 1 oktober–30 september det påföljande året för sockersektorn
  och sektorn för olivolja
  .” |
| --- | --- |

f)

1 oktober–30 september det påföljande året för sockersektorn
  och sektorn för olivolja
  .”

och sektorn för olivolja

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3b (nytt)

Artikel 1 – led 3b (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 11

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (3b) | Artikel 11 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(3b)

(3b)

Artikel 11 ska ersättas med följande:

Artikel 11

”Artikel 11

Produkter som kan komma i fråga för offentlig intervention

Produkter som kan komma i fråga för offentlig intervention

Offentlig intervention ska tillämpas i fråga om följande produkter i enlighet med villkoren i detta avsnitt och de krav och eventuella andra villkor som kan komma att fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 19 och genomförandeakter i enlighet med artikel 20:

Offentlig intervention ska tillämpas i fråga om följande produkter i enlighet med villkoren i detta avsnitt och de krav och eventuella andra villkor som kan komma att fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 19 och genomförandeakter i enlighet med artikel 20:

| a) | Vanligt vete, durumvete, korn och majs. |
| --- | --- |

a)

Vanligt vete, durumvete, korn och majs.

| a) | Vanligt vete, durumvete, korn och majs. |
| --- | --- |

a)

Vanligt vete, durumvete, korn och majs.

| b) | Paddyris. |
| --- | --- |

b)

Paddyris.

| b) | Paddyris. |
| --- | --- |

b)

Paddyris.

| c) | Färskt eller kylt nöt- och kalvkött enligt KN-numren 0201 10 00 och 0201 20 20 till 0201 20 50. |
| --- | --- |

c)

Färskt eller kylt nöt- och kalvkött enligt KN-numren 0201 10 00 och 0201 20 20 till 0201 20 50.

| c) | Färskt eller kylt nöt- och kalvkött enligt KN-numren 0201 10 00 och 0201 20 20 till 0201 20 50. |
| --- | --- |

c)

Färskt eller kylt nöt- och kalvkött enligt KN-numren 0201 10 00 och 0201 20 20 till 0201 20 50.

| d) | Smör som direkt och uteslutande har framställts av pastöriserad grädde som direkt och uteslutande har framställts av komjölk i ett godkänt företag i unionen och som har en lägsta smörfetthalt av 82 viktprocent och en högsta vattenhalt av 16 viktprocent. |
| --- | --- |

d)

Smör som direkt och uteslutande har framställts av pastöriserad grädde som direkt och uteslutande har framställts av komjölk i ett godkänt företag i unionen och som har en lägsta smörfetthalt av 82 viktprocent och en högsta vattenhalt av 16 viktprocent.

| d) | Smör som direkt och uteslutande har framställts av pastöriserad grädde som direkt och uteslutande har framställts av komjölk i ett godkänt företag i unionen och som har en lägsta smörfetthalt av 82 viktprocent och en högsta vattenhalt av 16 viktprocent. |
| --- | --- |

d)

Smör som direkt och uteslutande har framställts av pastöriserad grädde som direkt och uteslutande har framställts av komjölk i ett godkänt företag i unionen och som har en lägsta smörfetthalt av 82 viktprocent och en högsta vattenhalt av 16 viktprocent.

| e) | Skummjölkspulver av högsta kvalitet som framställts av komjölk genom spraytorkning i ett godkänt företag i unionen och som har en lägsta proteinhalt på 34,0 viktprocent beräknat på den fettfria torrsubstansen. |
| --- | --- |

e)

Skummjölkspulver av högsta kvalitet som framställts av komjölk genom spraytorkning i ett godkänt företag i unionen och som har en lägsta proteinhalt på 34,0 viktprocent beräknat på den fettfria torrsubstansen.

| e) | Skummjölkspulver av högsta kvalitet som framställts av komjölk genom spraytorkning i ett godkänt företag i unionen och som har en lägsta proteinhalt på 34,0 viktprocent beräknat på den fettfria torrsubstansen. |
| --- | --- |

e)

Skummjölkspulver av högsta kvalitet som framställts av komjölk genom spraytorkning i ett godkänt företag i unionen och som har en lägsta proteinhalt på 34,0 viktprocent beräknat på den fettfria torrsubstansen.

| ea) | Vitsocker. |
| --- | --- |

ea)

ea)

Vitsocker.

Vitsocker.

| eb) | Fårkött enligt KN-nummer 0104 10 30 eller 0204. |
| --- | --- |

eb)

eb)

Fårkött enligt KN-nummer 0104 10 30 eller 0204.

Fårkött enligt KN-nummer 0104 10 30 eller 0204.

| ec) | Färskt, kylt eller fryst griskött enligt KN-nummer 0203. |
| --- | --- |

ec)

ec)

Färskt, kylt eller fryst griskött enligt KN-nummer 0203.

Färskt, kylt eller fryst griskött enligt KN-nummer 0203.

| ed) | Färsk, kyld eller fryst kyckling enligt KN-nummer NC 0207.” |
| --- | --- |

ed)

ed)

Färsk, kyld eller fryst kyckling enligt KN-nummer NC 0207.”

Färsk, kyld eller fryst kyckling enligt KN-nummer NC 0207.”

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3c (nytt)

Artikel 1 – led 3c (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 12

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (3c) | Artikel 12 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(3c)

(3c)

Artikel 12 ska ersättas med följande:

Artikel 12

”Artikel 12

Perioder för offentlig intervention

Perioder för offentlig intervention

Offentlig intervention får ske under
  följande perioder:

följande perioder:

Offentlig intervention får ske under
  hela året för produkter som anges i artikel 11.”

hela året för produkter som anges i artikel 11.”

| a) | 1 november–31 maj för vanligt vete, durumvete, korn och majs. |
| --- | --- |

a)

a)

1 november–31 maj för vanligt vete, durumvete, korn och majs.

1 november–31 maj för vanligt vete, durumvete, korn och majs.

| b) | 1 april–31 juli för paddyris. |
| --- | --- |

b)

b)

1 april–31 juli för paddyris.

1 april–31 juli för paddyris.

| c) | Under hela året för nöt- och kalvkött. |
| --- | --- |

c)

c)

Under hela året för nöt- och kalvkött.

Under hela året för nöt- och kalvkött.

| d) | 1 mars–30 september för smör och skummjölkspulver. |
| --- | --- |

d)

d)

1 mars–30 september för smör och skummjölkspulver.

1 mars–30 september för smör och skummjölkspulver.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3d (nytt)

Artikel 1 – led 3d (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 13

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (3d) | Artikel 13 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(3d)

(3d)

Artikel 13 ska ersättas med följande:

Artikel 13

”Artikel 13

Inledande och avslutande av offentlig intervention

Inledande och avslutande av offentlig intervention

1.   Under de perioder som anges i artikel
  11
  ska följande gälla för offentlig intervention:

1.   Under de perioder som anges i artikel
  12
  ska följande gälla för offentlig intervention:

| a) | Offentlig intervention ska inledas för
  vanligt vete,
  smör och skummjölkspulver. |
| --- | --- |

a)

Offentlig intervention ska inledas för
  vanligt vete,
  smör och skummjölkspulver.

vanligt vete,

| a) | Offentlig intervention ska inledas för smör och skummjölkspulver. |
| --- | --- |

a)

Offentlig intervention ska inledas för smör och skummjölkspulver.

| b) | Offentlig intervention för durumvete, korn, majs och paddyris (även särskilda sorter och typer av paddyris) får inledas av kommissionen, genom genomförandeakter, om marknadssituationen så kräver. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2. |
| --- | --- |

b)

Offentlig intervention för durumvete, korn, majs och paddyris (även särskilda sorter och typer av paddyris) får inledas av kommissionen, genom genomförandeakter, om marknadssituationen så kräver. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

| b) | Offentlig intervention för
  vanligt vete,
  durumvete, korn, majs och paddyris (även särskilda sorter och typer av paddyris)
  , vitsocker, fårkött, griskött eller kyckling
  får inledas av kommissionen, genom genomförandeakter, om marknadssituationen så kräver. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2. |
| --- | --- |

b)

Offentlig intervention för
  vanligt vete,
  durumvete, korn, majs och paddyris (även särskilda sorter och typer av paddyris)
  , vitsocker, fårkött, griskött eller kyckling
  får inledas av kommissionen, genom genomförandeakter, om marknadssituationen så kräver. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

vanligt vete,

, vitsocker, fårkött, griskött eller kyckling

| c) | Offentlig intervention för nöt- och kalvköttssektorn får inledas av kommissionen genom andra genomförandeakter som ska antas utan att tillämpa det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 162.3, om det genomsnittliga marknadspris under en representativ period som fastställts enligt artikel 20 första stycket c i en medlemsstat eller i en region i en medlemsstat som noteras på grundval av den unionsskala för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur som avses i punkt A i bilaga IV är lägre än 85 % av den referenströskel som anges i artikel 7.1 d. |
| --- | --- |

c)

Offentlig intervention för nöt- och kalvköttssektorn får inledas av kommissionen genom andra genomförandeakter som ska antas utan att tillämpa det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 162.3, om det genomsnittliga marknadspris under en representativ period som fastställts enligt artikel 20 första stycket c i en medlemsstat eller i en region i en medlemsstat som noteras på grundval av den unionsskala för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur som avses i punkt A i bilaga IV är lägre än 85 % av den referenströskel som anges i artikel 7.1 d.

| c) | Offentlig intervention för nöt- och kalvköttssektorn får inledas av kommissionen genom andra genomförandeakter som ska antas utan att tillämpa det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 162.3, om det genomsnittliga marknadspris under en representativ period som fastställts enligt artikel 20 första stycket c i en medlemsstat eller i en region i en medlemsstat som noteras på grundval av den unionsskala för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur som avses i punkt A i bilaga IV är lägre än 85 % av den referenströskel som anges i artikel 7.1 d. |
| --- | --- |

c)

Offentlig intervention för nöt- och kalvköttssektorn får inledas av kommissionen genom andra genomförandeakter som ska antas utan att tillämpa det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 162.3, om det genomsnittliga marknadspris under en representativ period som fastställts enligt artikel 20 första stycket c i en medlemsstat eller i en region i en medlemsstat som noteras på grundval av den unionsskala för klassificering av slaktkroppar av nötkreatur som avses i punkt A i bilaga IV är lägre än 85 % av den referenströskel som anges i artikel 7.1 d.

2.   Kommissionen får anta genomförandeakter som avslutar offentlig intervention inom sektorn för nöt- och kalvkött, om de villkor som anges i punkt 1 c inte längre uppfylls under en representativ period som fastställts enligt artikel 20 första stycket c. Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.

2.   Kommissionen får anta genomförandeakter som avslutar offentlig intervention inom sektorn för nöt- och kalvkött, om de villkor som anges i punkt 1 c inte längre uppfylls under en representativ period som fastställts enligt artikel 20 första stycket c. Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.”

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3e (nytt)

Artikel 1 – led 3e (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 14

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (3e) | Artikel 14 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(3e)

(3e)

Artikel 14 ska ersättas med följande:

Artikel 14

”Artikel 14

Uppköp till fast pris eller inom ramen för ett anbudsförfarande

Uppköp till fast pris eller inom ramen för ett anbudsförfarande

När offentlig intervention inleds i enlighet med artikel 13.1 ska
  åtgärder
  för fastställande av uppköpspriser för de produkter som avses i artikel 11
  samt i tillämpliga fall åtgärder för kvantitativa begränsningar vid uppköp till fast pris,
  vidtas av rådet i enlighet med artikel 43.3 i EUF-fördraget.

åtgärder

samt i tillämpliga fall åtgärder för kvantitativa begränsningar vid uppköp till fast pris,

När offentlig intervention inleds i enlighet med artikel 13.1 ska
  metoderna
  för fastställande av uppköpspriser för de produkter som avses i artikel 11 vidtas av rådet i enlighet med artikel 43.3 i EUF-fördraget.”

metoderna

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3f (nytt)

Artikel 1 – led 3f (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 15 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (3f) | Artikel 15.1 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(3f)

(3f)

Artikel 15.1 ska ersättas med följande:

1.   Med interventionspris avses:

”1.   Med interventionspris avses: det högsta pris till vilket produkter som kan komma i fråga för offentlig intervention får köpas upp när detta görs genom ett anbudsförfarande.”

| a) | Det pris till vilket produkter ska köpas upp inom ramen för offentlig intervention till fast pris, eller |
| --- | --- |

a)

a)

Det pris till vilket produkter ska köpas upp inom ramen för offentlig intervention till fast pris, eller

Det pris till vilket produkter ska köpas upp inom ramen för offentlig intervention till fast pris, eller

| b) | det högsta pris till vilket produkter som kan komma i fråga för offentlig intervention får köpas upp när detta görs genom ett anbudsförfarande. |
| --- | --- |

b)

b)

det högsta pris till vilket produkter som kan komma i fråga för offentlig intervention får köpas upp när detta görs genom ett anbudsförfarande.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3 g (nytt)

Artikel 1 – led 3 g (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 15 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (3 g) | Artikel 15.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(3 g)

(3 g)

Artikel 15.2 ska ersättas med följande:

2.   
  Åtgärder
  för fastställande av interventionspriset, inklusive höjningar och sänkningar, ska vidtas av rådet i enlighet med artikel 43.3 i EUF-fördraget.

”2.   
  Metoder
  för fastställande av interventionspriset, inklusive höjningar och sänkningar, ska vidtas av rådet i enlighet med artikel 43.3 i EUF-fördraget.”

Ändring 266

Ändring 266

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3h (nytt)

Artikel 1 – led 3h (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 15 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3h) | I artikel 15 ska följande punkt läggas till:




  ”2a.
     
  När rådet fastställer nivån på interventionspriset ska det använda objektiva och öppna kriterier som ska vara förenliga med målet att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard, i enlighet med artikel 39 i EUF-fördraget.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3h)

(3h)

I artikel 15 ska följande punkt läggas till:

”2a.
     
  När rådet fastställer nivån på interventionspriset ska det använda objektiva och öppna kriterier som ska vara förenliga med målet att tillförsäkra jordbruksbefolkningen en skälig levnadsstandard, i enlighet med artikel 39 i EUF-fördraget.”

Ändring 232

Ändring 232

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3i (nytt)

Artikel 1 – led 3i (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 16

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (3i) | Artikel 16 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(3i)

(3i)

Artikel 16 ska ersättas med följande:

Artikel 16

”Artikel 16

Allmänna principer för avsättning av produkter som köpts upp inom ramen för offentlig intervention

Allmänna principer för avsättning av produkter som köpts upp inom ramen för offentlig intervention

1.   De produkter som köps upp inom ramen för offentlig intervention ska avyttras på ett sådant sätt att

1.   De produkter som köps upp inom ramen för offentlig intervention ska avyttras på ett sådant sätt att

| a) | det inte förekommer några marknadsstörningar, |
| --- | --- |

a)

det inte förekommer några marknadsstörningar,

| a) | det inte förekommer några marknadsstörningar, |
| --- | --- |

a)

det inte förekommer några marknadsstörningar,

| b) | det är möjligt att säkra att uppköparna garanteras lika tillträde till varorna och likabehandling, och |
| --- | --- |

b)

det är möjligt att säkra att uppköparna garanteras lika tillträde till varorna och likabehandling, och

| b) | det är möjligt att säkra att uppköparna garanteras lika tillträde till varorna och likabehandling, och |
| --- | --- |

b)

det är möjligt att säkra att uppköparna garanteras lika tillträde till varorna och likabehandling, och

| c) | avsättningen är förenlig med de åtaganden som följer av internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget. |
| --- | --- |

c)

avsättningen är förenlig med de åtaganden som följer av internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget.

| c) | avsättningen är förenlig med de åtaganden som följer av internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget. |
| --- | --- |

c)

avsättningen är förenlig med de åtaganden som följer av internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget.

2.   Produkter som köpts upp inom ramen för offentlig intervention får avyttras genom att de ställs till förfogande inom ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen i enlighet med relevanta unionsrättsakter. Bokföringsvärdet för sådana produkter ska i sådana fall motsvara det relevanta fasta interventionspris som avses i artikel 14.2 i den här förordningen.

2.   Produkter som köpts upp inom ramen för offentlig intervention får avyttras genom att de ställs till förfogande inom ordningen för utdelning av livsmedel till de sämst ställda i unionen i enlighet med relevanta unionsrättsakter. Bokföringsvärdet för sådana produkter ska i sådana fall motsvara det relevanta fasta interventionspris som avses i artikel 14.2 i den här förordningen.

2a.
     
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om vilka företag som använt sig av offentlig intervention och vilka som köpt offentliga interventionslager.

3.   Varje år ska kommissionen offentliggöra de villkor på vilka de produkter som köpts upp inom ramen för offentlig intervention såldes under det föregående året.

3.   Varje år ska kommissionen offentliggöra de villkor på vilka de produkter som köpts upp inom ramen för offentlig intervention
  köptes, och i tillämpliga fall,
  såldes under det föregående året.
  Dessa uppgifter ska omfatta företagens identitet, relevanta volymer, och inköps- och försäljningspriser.”

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 –led 3j (nytt)

Artikel 1 –led 3j (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 17 – stycke 1 – led b

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (3j) | I artikel 17 första stycket ska led b ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(3j)

(3j)

I artikel 17 första stycket ska led b ersättas med följande:

| b) | Olivolja. |
| --- | --- |

b)

Olivolja.

| ”b) | Olivolja
  och bordsoliver
  .” |
| --- | --- |

”b)

Olivolja
  och bordsoliver
  .”

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 3k (nytt)

Artikel 1 – led 3k (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 17 – stycke 1 – led ia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3k) | I artikel 17 första stycket ska följande led läggas till:









  ”(ia) | Ris.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3k)

(3k)

I artikel 17 första stycket ska följande led läggas till:

”(ia)

”(ia)

Ris.”

Ris.”

Ändring 257

Ändring 257

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4 – led ba (nytt)

Artikel 1 – led 4 – led ba (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 23 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Artikel 23.3 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Artikel 23.3 ska ersättas med följande:

Artikel 23.3 ska ersättas med följande:

3.   Medlemsstater som önskar delta i det stödprogram som inrättas enligt punkt 1 (nedan kallat skolprogrammet) och som ansöker om motsvarande unionsstöd ska, med beaktande av nationella förutsättningar,
  prioritera
  utdelning av produkter från den ena eller båda följande grupper:

| | ”3.   Medlemsstater som önskar delta i det stödprogram som inrättas enligt punkt 1 (nedan kallat skolprogrammet) och som ansöker om motsvarande unionsstöd ska, med beaktande av nationella förutsättningar,
  anordna
  utdelning av produkter från den ena eller båda följande grupper: |
| --- | --- |

”3.   Medlemsstater som önskar delta i det stödprogram som inrättas enligt punkt 1 (nedan kallat skolprogrammet) och som ansöker om motsvarande unionsstöd ska, med beaktande av nationella förutsättningar,
  anordna
  utdelning av produkter från den ena eller båda följande grupper:

| a) | Frukt och grönsaker samt färska bananprodukter. |
| --- | --- |

a)

Frukt och grönsaker samt färska bananprodukter.

| | a) | Frukt och grönsaker: |
| --- | --- | --- |

a)

Frukt och grönsaker:

Frukt och grönsaker:

| b) | Konsumtionsmjölk, inbegripet laktosfria varianter. |
| --- | --- |

b)

b)

Konsumtionsmjölk, inbegripet laktosfria varianter.

| | | i) | Företrädesvis
  frukt och grönsaker samt färska bananprodukter. |
| --- | --- | --- | --- |

i)

i)

Företrädesvis
  frukt och grönsaker samt färska bananprodukter.

Företrädesvis

| | | ii) | Bearbetade frukt- och grönsaksprodukter. |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

ii)

Bearbetade frukt- och grönsaksprodukter.

Bearbetade frukt- och grönsaksprodukter.

| | b) | Mjölk och mjölkprodukter: |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Mjölk och mjölkprodukter:

Mjölk och mjölkprodukter:

| | | i) | Konsumtionsmjölk, inbegripet laktosfria varianter. |
| --- | --- | --- | --- |

i)

i)

Konsumtionsmjölk, inbegripet laktosfria varianter.

| ii) | Ost, ostmassa, yoghurt och andra fermenterade eller syrade mjölkprodukter utan smaktillsatser, frukt, bär, nötter eller kakao.” |
| --- | --- |

ii)

ii)

Ost, ostmassa, yoghurt och andra fermenterade eller syrade mjölkprodukter utan smaktillsatser, frukt, bär, nötter eller kakao.”

Ost, ostmassa, yoghurt och andra fermenterade eller syrade mjölkprodukter utan smaktillsatser, frukt, bär, nötter eller kakao.”

Ändring 258

Ändring 258

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4 – led bb (nytt)

Artikel 1 – led 4 – led bb (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 23 – punkt 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (bb) | Artikel 23.4 ska utgå. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(bb)

(bb)

Artikel 23.4 ska utgå.

Artikel 23.4 ska utgå.

4.
     
  Utan hinder av punkt 3 får medlemsstaterna, för att främja konsumtionen av vissa angivna produkter och/eller för att tillgodose särskilda näringsbehov hos barn inom deras territorium, anordna utdelning av produkter inom den ena eller båda följande grupper:

| a) | bearbetade frukt- och grönsaksprodukter, utöver de produkter som avses i punkt 3 a, |
| --- | --- |

a)

a)

bearbetade frukt- och grönsaksprodukter, utöver de produkter som avses i punkt 3 a,

bearbetade frukt- och grönsaksprodukter, utöver de produkter som avses i punkt 3 a,

| b) | ost, ostmassa, yoghurt och andra fermenterade eller syrade mjölkprodukter utan smaktillsatser, frukt, bär, nötter eller kakao, utöver de produkter som avses i punkt 3 b. |
| --- | --- |

b)

b)

ost, ostmassa, yoghurt och andra fermenterade eller syrade mjölkprodukter utan smaktillsatser, frukt, bär, nötter eller kakao, utöver de produkter som avses i punkt 3 b.

ost, ostmassa, yoghurt och andra fermenterade eller syrade mjölkprodukter utan smaktillsatser, frukt, bär, nötter eller kakao, utöver de produkter som avses i punkt 3 b.

Ändring 259

Ändring 259

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4 – led bc (nytt)

Artikel 1 – led 4 – led bc (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 23 – punkt 8a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bc) | I artikel 23 ska följande punkt införas:





  ”8a.
     
  När det är motiverat enligt de nationella myndigheterna med ansvar för hälso- och näringsfrågor får medlemsstaterna i sin nationella strategi ange att de produkter som avses i punkterna 3 och 5 i denna artikel ska delas ut i samband med de vanliga skolmåltiderna.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(bc)

(bc)

I artikel 23 ska följande punkt införas:

I artikel 23 ska följande punkt införas:

”8a.
     
  När det är motiverat enligt de nationella myndigheterna med ansvar för hälso- och näringsfrågor får medlemsstaterna i sin nationella strategi ange att de produkter som avses i punkterna 3 och 5 i denna artikel ska delas ut i samband med de vanliga skolmåltiderna.”

Ändring 260/rev

Ändring 260/rev

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4 – led bd (nytt)

Artikel 1 – led 4 – led bd (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 23 – punkt 11

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (bd) | Artikel 23.11 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(bd)

(bd)

Artikel 23.11 ska ersättas med följande:

Artikel 23.11 ska ersättas med följande:

11.   Medlemsstaterna ska välja ut de produkter som ska delas ut eller omfattas av kompletterande utbildningsinsatser på grundval av objektiva kriterier som ska inbegripa ett eller flera av följande kriterier: hälso- och miljöhänsyn, årstidsaspekter, utbud eller tillgänglighet för lokala eller regionala produkter, i möjligaste mån med företräde för produkter med ursprung i unionen. Medlemsstaterna får särskilt uppmuntra lokala eller regionala inköp, ekologiska produkter, korta leveranskedjor eller miljöfördelar samt, där så är lämpligt, produkter som är erkända enligt de kvalitetsordningar som inrättats genom förordning (EU) nr 1151/2012.

11.   Medlemsstaterna ska välja ut de produkter som ska delas ut eller omfattas av kompletterande utbildningsinsatser på grundval av objektiva kriterier som ska inbegripa ett eller flera av följande kriterier: hälso- och miljöhänsyn, årstidsaspekter, utbud eller tillgänglighet för lokala eller regionala produkter, i möjligaste mån med företräde för produkter med ursprung i unionen. Medlemsstaterna får särskilt uppmuntra lokala eller regionala inköp, ekologiska produkter, korta leveranskedjor eller miljöfördelar
  , däribland hållbara förpackningar,
  samt, där så är lämpligt, produkter som är erkända enligt de kvalitetsordningar som inrättats genom förordning (EU) nr 1151/2012.

Medlemsstaterna får överväga att prioritera hänsyn till hållbarhet och rättvis handel i sina strategier.

Medlemsstaterna får överväga att prioritera hänsyn till hållbarhet och rättvis handel i sina strategier.”

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4 – led c – led ii

Artikel 1 – led 4 – led c – led ii

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 23a – punkt 2 – stycke 3 – sista meningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Punkt 2 tredje stycket sista meningen ska utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

ii)

Punkt 2 tredje stycket sista meningen ska utgå.

Punkt 2 tredje stycket sista meningen ska utgå.

utgår

utgår

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4 – led c – led iii – inledningen

Artikel 1 – led 4 – led c – led iii – inledningen

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 23a – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii) | Punkt 4 ska ersättas med följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

| iii) | I
  punkt 4 ska
  första stycket
  ersättas med följande: |
| --- | --- |

iii)

I
  punkt 4 ska
  första stycket
  ersättas med följande:

I

första stycket

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4a (nytt)

Artikel 1 – led 4a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 61

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Artikel 61 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(4a)

(4a)

Artikel 61 ska ersättas med följande:

Artikel 61

”Artikel 61

Giltighetstid

Giltighetstid

Den ordning för tillstånd för plantering av vinstockar som fastställs i detta kapitel ska gälla från den 1 januari 2016 till den 31 december
  2030
  med en översyn
  efter halva tiden
  som ska göras av kommissionen i syfte att utvärdera hur ordningen fungerar och i lämpliga fall lämna förslag.

2030

efter halva tiden

Den ordning för tillstånd för plantering av vinstockar som fastställs i detta kapitel ska gälla från den 1 januari 2016 till den 31 december
  2050
  med en översyn
  vart tionde år och för första gången den 1 januari 2023
  som ska göras av kommissionen i syfte att utvärdera hur ordningen fungerar och i lämpliga fall lämna förslag
  för att förbättra dess effektivitet
  .”

2050

vart tionde år och för första gången den 1 januari 2023

för att förbättra dess effektivitet

Ändring 261

Ändring 261

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4b (nytt)

Artikel 1 – led 4b (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 62 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (4b) | Artikel 62.3 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(4b)

(4b)

Artikel 62.3 ska ersättas med följande:

3.   De tillstånd som avses i punkt 1 ska vara giltiga i tre år från och med den dag då de beviljades. Producenter som inte använder sitt beviljade tillstånd under tillståndets giltighetstid ska bli föremål för administrativa påföljder, såsom anges i artikel 89.4 i förordning (EU) nr 1306/2013.

| | ”3.   De tillstånd som avses i punkt 1 ska vara giltiga i tre år från och med den dag då de beviljades. Producenter som inte använder sitt beviljade tillstånd under tillståndets giltighetstid ska bli föremål för administrativa påföljder, såsom anges i artikel 89.4 i förordning (EU) nr 1306/2013.
  Medlemsstaterna får dock besluta att de tillstånd som avses i artikel 66.1 i den här förordningen är giltiga i sex år från och med den dag då de beviljades.” |
| --- | --- |

”3.   De tillstånd som avses i punkt 1 ska vara giltiga i tre år från och med den dag då de beviljades. Producenter som inte använder sitt beviljade tillstånd under tillståndets giltighetstid ska bli föremål för administrativa påföljder, såsom anges i artikel 89.4 i förordning (EU) nr 1306/2013.
  Medlemsstaterna får dock besluta att de tillstånd som avses i artikel 66.1 i den här förordningen är giltiga i sex år från och med den dag då de beviljades.”

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4c (nytt)

Artikel 1 – led 4c (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 62 – punkt 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (4c) | Artikel 62.4 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(4c)

(4c)

Artikel 62.4 ska ersättas med följande:

4.   Detta kapitel ska inte tillämpas på plantering eller återplantering av arealer avsedda för försöksändamål eller för odling av moderplantor för ympmaterial, på arealer vars vin eller vinprodukter enbart är avsedda för konsumtion i vinproducentens hushåll eller på arealer som ska nyplanteras till följd av expropriation som i det allmänna intresset genomförs enligt nationell rätt.

”4.   Detta kapitel ska inte tillämpas på plantering eller återplantering av arealer avsedda för försöksändamål eller för odling av moderplantor för ympmaterial,
  plantering eller återplantering av arealer vars vinprodukter enbart är avsedda för produktion av druvjuice,
  på arealer vars vin eller vinprodukter enbart är avsedda för konsumtion i vinproducentens hushåll eller på arealer som ska nyplanteras till följd av expropriation som i det allmänna intresset genomförs enligt nationell rätt.”

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5

Artikel 1 – led 5

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 63 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Artikel 63.1 ska ersättas med följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5)

(5)

Artikel 63.1 ska ersättas med följande:

utgår

utgår

| | ”1.
     
  Medlemsstaterna ska varje år lämna tillstånd för nyplantering motsvarande antingen |
| --- | --- |

”1.
     
  Medlemsstaterna ska varje år lämna tillstånd för nyplantering motsvarande antingen

| | a) | 1 % av den sammanlagda areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorier, enligt mätning utförd den 31 juli föregående år, eller |
| --- | --- | --- |

a)

a)

1 % av den sammanlagda areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorier, enligt mätning utförd den 31 juli föregående år, eller

1 % av den sammanlagda areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorier, enligt mätning utförd den 31 juli föregående år, eller

| | b) | 1 % av den sammanlagda areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorier, enligt mätning utförd den 31 juli 2015, och det område som omfattas av planteringsrätter som beviljats producenter inom medlemstaternas territorier i enlighet med artikel 85h, artikel 85i eller artikel 85k i förordning (EG) nr 1234/2007, och som den 1 januari 2016 finns tillgängliga för omvandling till tillstånd, i enlighet med artikel 68 i denna förordning.” |
| --- | --- | --- |

b)

b)

1 % av den sammanlagda areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorier, enligt mätning utförd den 31 juli 2015, och det område som omfattas av planteringsrätter som beviljats producenter inom medlemstaternas territorier i enlighet med artikel 85h, artikel 85i eller artikel 85k i förordning (EG) nr 1234/2007, och som den 1 januari 2016 finns tillgängliga för omvandling till tillstånd, i enlighet med artikel 68 i denna förordning.”

1 % av den sammanlagda areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorier, enligt mätning utförd den 31 juli 2015, och det område som omfattas av planteringsrätter som beviljats producenter inom medlemstaternas territorier i enlighet med artikel 85h, artikel 85i eller artikel 85k i förordning (EG) nr 1234/2007, och som den 1 januari 2016 finns tillgängliga för omvandling till tillstånd, i enlighet med artikel 68 i denna förordning.”

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5a (nytt)

Artikel 1 – led 5a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 63

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Artikel 63 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(5a)

(5a)

Artikel 63 ska ersättas med följande:

Artikel 63

”Artikel 63

Säkerhetsmekanism för nyplantering

Säkerhetsmekanism för nyplantering

1.   Medlemsstaterna ska varje år lämna tillstånd för nyplantering motsvarande
  1 %
  av den sammanlagda areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorium, enligt mätning utförd den 31 juli föregående år.

1.   Medlemsstaterna ska varje år lämna tillstånd för nyplantering motsvarande
  antingen

| a) | 1 %
  av den sammanlagda areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorier, enligt mätning utförd den 31 juli föregående år
  , eller |
| --- | --- |

a)

a)

1 %
  av den sammanlagda areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorier, enligt mätning utförd den 31 juli föregående år
  , eller

1 %

, eller

| b) | 1 % av den sammanlagda areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorier, enligt mätning utförd den 31 juli 2015, och det område som omfattas av planteringsrätter som beviljats producenter inom medlemsstaternas territorier i enlighet med artikel 85h, artikel 85i eller artikel 85k i förordning (EG) nr 1234/2007, och som den 1 januari 2016 finns tillgängliga för omvandling till tillstånd, i enlighet med artikel 68 i denna förordning. |
| --- | --- |

b)

b)

1 % av den sammanlagda areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorier, enligt mätning utförd den 31 juli 2015, och det område som omfattas av planteringsrätter som beviljats producenter inom medlemsstaternas territorier i enlighet med artikel 85h, artikel 85i eller artikel 85k i förordning (EG) nr 1234/2007, och som den 1 januari 2016 finns tillgängliga för omvandling till tillstånd, i enlighet med artikel 68 i denna förordning.

1 % av den sammanlagda areal som faktiskt är planterad med vinstockar på deras territorier, enligt mätning utförd den 31 juli 2015, och det område som omfattas av planteringsrätter som beviljats producenter inom medlemsstaternas territorier i enlighet med artikel 85h, artikel 85i eller artikel 85k i förordning (EG) nr 1234/2007, och som den 1 januari 2016 finns tillgängliga för omvandling till tillstånd, i enlighet med artikel 68 i denna förordning.

2.   Medlemsstaterna får:

2.   Medlemsstaterna får:

| a) | tillämpa en procentsats på nationell nivå som är lägre än den procentsats som anges i punkt 1, |
| --- | --- |

a)

tillämpa en procentsats på nationell nivå som är lägre än den procentsats som anges i punkt 1,

| a) | tillämpa en procentsats på nationell nivå som är lägre än den procentsats som anges i punkt 1, |
| --- | --- |

a)

tillämpa en procentsats på nationell nivå som är lägre än den procentsats som anges i punkt 1,

| b) | begränsa utfärdandet av tillstånd på regional nivå för specifika arealer som kan komma i fråga för produktion av vin med skyddad ursprungsbeteckning, för arealer som kan komma i fråga för produktion av vin med skyddad geografisk beteckning, eller för arealer utan geografisk beteckning. |
| --- | --- |

b)

begränsa utfärdandet av tillstånd på regional nivå för specifika arealer som kan komma i fråga för produktion av vin med skyddad ursprungsbeteckning, för arealer som kan komma i fråga för produktion av vin med skyddad geografisk beteckning, eller för arealer utan geografisk beteckning.

| b) | begränsa utfärdandet av tillstånd på regional nivå för specifika arealer som kan komma i fråga för produktion av vin med skyddad ursprungsbeteckning, för arealer som kan komma i fråga för produktion av vin med skyddad geografisk beteckning, eller för arealer utan geografisk beteckning
  ; dessa tillstånd bör användas i dessa regioner. |
| --- | --- |

b)

begränsa utfärdandet av tillstånd på regional nivå för specifika arealer som kan komma i fråga för produktion av vin med skyddad ursprungsbeteckning, för arealer som kan komma i fråga för produktion av vin med skyddad geografisk beteckning, eller för arealer utan geografisk beteckning
  ; dessa tillstånd bör användas i dessa regioner.

; dessa tillstånd bör användas i dessa regioner.

3.   Alla begränsningar som avses i punkt 2 ska bidra till en systematisk ökning av vinstocksplanteringen, ska fastställas till en nivå över 0 % och ska motiveras på en eller flera av följande särskilda grunder:

3.   Alla begränsningar som avses i punkt 2 ska bidra till en systematisk ökning av vinstocksplanteringen, ska fastställas till en nivå över 0 % och ska motiveras på en eller flera av följande särskilda grunder:

| a) | Behovet av att undvika en väldokumenterad risk för överskott på vinprodukter i förhållande till marknadsutsikterna för dessa produkter, som inte går utöver vad som krävs för att tillgodose detta behov. |
| --- | --- |

a)

Behovet av att undvika en väldokumenterad risk för överskott på vinprodukter i förhållande till marknadsutsikterna för dessa produkter, som inte går utöver vad som krävs för att tillgodose detta behov.

| a) | Behovet av att undvika en väldokumenterad risk för överskott på vinprodukter i förhållande till marknadsutsikterna för dessa produkter, som inte går utöver vad som krävs för att tillgodose detta behov. |
| --- | --- |

a)

Behovet av att undvika en väldokumenterad risk för överskott på vinprodukter i förhållande till marknadsutsikterna för dessa produkter, som inte går utöver vad som krävs för att tillgodose detta behov.

| b) | Behovet av att undvika en väldokumenterad risk för en
  betydande
  devalvering av en särskild skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning. |
| --- | --- |

b)

Behovet av att undvika en väldokumenterad risk för en
  betydande
  devalvering av en särskild skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning.

betydande

| b) | Behovet av att undvika en väldokumenterad risk för devalvering av en särskild skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning. |
| --- | --- |

b)

Behovet av att undvika en väldokumenterad risk för devalvering av en särskild skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning.

| ba) | Strävan att bidra till utvecklingen av berörda produkter och samtidigt bevara kvaliteten. |
| --- | --- |

ba)

ba)

Strävan att bidra till utvecklingen av berörda produkter och samtidigt bevara kvaliteten.

Strävan att bidra till utvecklingen av berörda produkter och samtidigt bevara kvaliteten.

3a.
     
  Medlemsstaterna får vidta alla lagstiftningsåtgärder som är nödvändiga för att förhindra kringgående av restriktiva åtgärder som vidtas av aktörerna enligt punkterna 2 och 3.

4.   Medlemsstaterna ska offentliggöra alla beslut som antas i enlighet med punkt 2, vilka ska vara vederbörligen motiverade. Medlemsstaterna ska utan dröjsmål meddela kommissionen dessa beslut och motiven till dessa.

| 4. | Medlemsstaterna ska offentliggöra alla beslut som antas i enlighet med punkt 2, vilka ska vara vederbörligen motiverade. Medlemsstaterna ska utan dröjsmål meddela kommissionen dessa beslut och motiven till dessa. |
| --- | --- |

4.

Medlemsstaterna ska offentliggöra alla beslut som antas i enlighet med punkt 2, vilka ska vara vederbörligen motiverade. Medlemsstaterna ska utan dröjsmål meddela kommissionen dessa beslut och motiven till dessa.

4a.
     
  Tillstånd utöver de begränsningar som avses i denna artikel kan beviljas av medlemsstaterna för planteringar i syfte att bevara vinstockarnas genetiska resurser.”

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5b (nytt)

Artikel 1 – led 5b (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 64

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | Artikel 64 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(5b)

(5b)

Artikel 64 ska ersättas med följande:

Artikel 64

”Artikel 64

Beviljande av tillstånd för nyplantering

Beviljande av tillstånd för nyplantering

1.   Om den sammanlagda areal som de behöriga ansökningarna under ett visst år gäller inte överstiger den areal som medlemsstaten har ställt till förfogande ska alla sådana ansökningar godkännas.

1.   Om den sammanlagda areal som de behöriga ansökningarna under ett visst år gäller inte överstiger den areal som medlemsstaten har ställt till förfogande ska alla sådana ansökningar godkännas.

Medlemsstaterna får vid tillämpningen av denna artikel tillämpa ett eller flera av följande objektiva och icke-diskriminerande kriterier för stödberättigande:

Medlemsstaterna får vid tillämpningen av denna artikel
  , på nationell eller regional nivå,
  tillämpa ett eller flera av följande objektiva och icke-diskriminerande kriterier för stödberättigande:

, på nationell eller regional nivå,

| a) | Sökanden ska ha en jordbruksareal som inte är mindre än den areal som begäran om tillstånd gäller. |
| --- | --- |

a)

Sökanden ska ha en jordbruksareal som inte är mindre än den areal som begäran om tillstånd gäller.

| a) | Sökanden ska ha en jordbruksareal som inte är mindre än den areal som begäran om tillstånd gäller. |
| --- | --- |

a)

Sökanden ska ha en jordbruksareal som inte är mindre än den areal som begäran om tillstånd gäller.

| b) | Sökanden ska ha nödvändiga yrkeskunskaper. |
| --- | --- |

b)

Sökanden ska ha nödvändiga yrkeskunskaper.

| b) | Sökanden ska ha nödvändiga yrkeskunskaper. |
| --- | --- |

b)

Sökanden ska ha nödvändiga yrkeskunskaper.

| c) | Ansökan får inte utgöra en betydande risk för renommésnyltning på specifika skyddade ursprungsbeteckningar, vilket ska antas vara fallet om inte de offentliga myndigheterna visar att en sådan risk föreligger. |
| --- | --- |

c)

Ansökan får inte utgöra en betydande risk för renommésnyltning på specifika skyddade ursprungsbeteckningar, vilket ska antas vara fallet om inte de offentliga myndigheterna visar att en sådan risk föreligger.

| c) | Ansökan får inte utgöra en betydande risk för renommésnyltning på specifika skyddade ursprungsbeteckningar, vilket ska antas vara fallet om inte de offentliga myndigheterna visar att en sådan risk föreligger. |
| --- | --- |

c)

Ansökan får inte utgöra en betydande risk för renommésnyltning på specifika skyddade ursprungsbeteckningar, vilket ska antas vara fallet om inte de offentliga myndigheterna visar att en sådan risk föreligger.

| ca) | Sökanden har inte planterat vinstockar utan ett sådant tillstånd som avses i artikel 71 i denna förordning eller en sådan planteringsrätt som avses i artiklarna 85a och 85b i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

ca)

Sökanden har inte planterat vinstockar utan ett sådant tillstånd som avses i artikel 71 i denna förordning eller en sådan planteringsrätt som avses i artiklarna 85a och 85b i förordning (EG) nr 1234/2007.

| ca) | Sökanden har inte planterat vinstockar utan ett sådant tillstånd som avses i artikel 71 i denna förordning eller en sådan planteringsrätt som avses i artiklarna 85a och 85b i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

ca)

Sökanden har inte planterat vinstockar utan ett sådant tillstånd som avses i artikel 71 i denna förordning eller en sådan planteringsrätt som avses i artiklarna 85a och 85b i förordning (EG) nr 1234/2007.

| d) | I vederbörligen motiverade fall, ett eller flera av de kriterier som avses i punkt 2 förutsatt att dessa tillämpas på ett objektivt och icke-diskriminerande sätt. |
| --- | --- |

d)

I vederbörligen motiverade fall, ett eller flera av de kriterier som avses i punkt 2 förutsatt att dessa tillämpas på ett objektivt och icke-diskriminerande sätt.

| d) | I vederbörligen motiverade fall, ett eller flera av de kriterier som avses i punkt 2 förutsatt att dessa tillämpas på ett objektivt och icke-diskriminerande sätt. |
| --- | --- |

d)

I vederbörligen motiverade fall, ett eller flera av de kriterier som avses i punkt 2 förutsatt att dessa tillämpas på ett objektivt och icke-diskriminerande sätt.

2.   Om den totala areal som omfattas av de stödberättigade ansökningarna enligt punkt 1 under ett visst år överstiger den areal som medlemsstaten har ställt till förfogande ska tillstånd beviljas enligt en proportionell fördelning av hektar till alla sökande på grundval av den areal som de ansökt om tillstånd för. Sådana tillstånd får fastställa en minimi- och/eller maximiareal per sökande och får också beviljas helt eller delvis i enlighet med ett eller flera av följande objektiva och icke-diskriminerande prioritetskriterier:

2.   Om den totala areal som omfattas av de stödberättigade ansökningarna enligt punkt 1 under ett visst år överstiger den areal som medlemsstaten har ställt till förfogande ska tillstånd beviljas enligt en proportionell fördelning av hektar till alla sökande på grundval av den areal som de ansökt om tillstånd för. Sådana tillstånd får fastställa en minimi- och/eller maximiareal per sökande och får också beviljas helt eller delvis i enlighet med ett eller flera av följande objektiva och icke-diskriminerande prioritetskriterier:

| a) | Producenter som etablerar planteringar av vinstockar för första gången och som har en ledande ställning i företaget (nya aktörer). |
| --- | --- |

a)

Producenter som etablerar planteringar av vinstockar för första gången och som har en ledande ställning i företaget (nya aktörer).

| a) | Producenter som etablerar planteringar av vinstockar för första gången och som har en ledande ställning i företaget (nya aktörer). |
| --- | --- |

a)

Producenter som etablerar planteringar av vinstockar för första gången och som har en ledande ställning i företaget (nya aktörer).

| b) | Areal där vingårdarna bidrar till bevarandet av miljön. |
| --- | --- |

b)

Areal där vingårdarna bidrar till bevarandet av miljön.

| b) | Areal där vingårdarna bidrar till bevarandet av miljön
  eller för att bevara vinstockarnas genetiska resurser
  . |
| --- | --- |

b)

Areal där vingårdarna bidrar till bevarandet av miljön
  eller för att bevara vinstockarnas genetiska resurser
  .

eller för att bevara vinstockarnas genetiska resurser

| c) | Areal som ska nyplanteras inom ramen för projekt för sammanläggning av jordbruksfastigheter. |
| --- | --- |

c)

Areal som ska nyplanteras inom ramen för projekt för sammanläggning av jordbruksfastigheter.

| c) | Areal som ska nyplanteras inom ramen för projekt för sammanläggning av jordbruksfastigheter. |
| --- | --- |

c)

Areal som ska nyplanteras inom ramen för projekt för sammanläggning av jordbruksfastigheter.

| d) | Arealer med naturliga eller andra särskilda begränsningar. |
| --- | --- |

d)

Arealer med naturliga eller andra särskilda begränsningar.

| d) | Arealer med naturliga eller andra särskilda begränsningar. |
| --- | --- |

d)

Arealer med naturliga eller andra särskilda begränsningar.

| e) | Hållbarheten hos utvecklingsprojekt eller omplanteringsprojekt på grundval av en ekonomisk utvärdering. |
| --- | --- |

e)

Hållbarheten hos utvecklingsprojekt eller omplanteringsprojekt på grundval av en ekonomisk utvärdering.

| e) | Hållbarheten hos utvecklingsprojekt eller omplanteringsprojekt på grundval av en ekonomisk utvärdering. |
| --- | --- |

e)

Hållbarheten hos utvecklingsprojekt eller omplanteringsprojekt på grundval av en ekonomisk utvärdering.

| f) | Arealer som ska nyplanteras och som bidrar till att öka konkurrenskraften
  på jordbruksföretagsnivå
  och regional nivå. |
| --- | --- |

f)

Arealer som ska nyplanteras och som bidrar till att öka konkurrenskraften
  på jordbruksföretagsnivå
  och regional nivå.

på jordbruksföretagsnivå

| f) | Arealer som ska nyplanteras och som bidrar till att öka konkurrenskraften
  för företaget på
  regional
  , nationell och internationell
  nivå. |
| --- | --- |

f)

Arealer som ska nyplanteras och som bidrar till att öka konkurrenskraften
  för företaget på
  regional
  , nationell och internationell
  nivå.

för företaget på

, nationell och internationell

| g) | Projekt med potential att förbättra kvaliteten på produkter med geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

g)

Projekt med potential att förbättra kvaliteten på produkter med geografiska beteckningar.

| g) | Projekt med potential att förbättra kvaliteten på produkter med geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

g)

Projekt med potential att förbättra kvaliteten på produkter med geografiska beteckningar.

| h) | Arealer som ska nyplanteras inom ramen för ökningen av storleken på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

h)

Arealer som ska nyplanteras inom ramen för ökningen av storleken på små och medelstora företag.

| h) | Arealer som ska nyplanteras inom ramen för ökningen av storleken på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

h)

Arealer som ska nyplanteras inom ramen för ökningen av storleken på små och medelstora företag.

2a.   Om medlemsstaten beslutar att tillämpa ett eller flera av de kriterier som avses i punkt 2, får medlemsstaten lägga till det kompletterande villkoret att den sökande ska vara en fysisk person som är högst 40 år det år då ansökan inges.

2a.   Om medlemsstaten beslutar att tillämpa ett eller flera av de kriterier som avses i punkt 2, får medlemsstaten lägga till det kompletterande villkoret att den sökande ska vara en fysisk person som är högst 40 år det år då ansökan inges.

2b.
     
  Medlemsstaterna får vidta alla lagstiftningsåtgärder som är nödvändiga för att förhindra aktörernas kringgående av de restriktiva kriterier som de tillämpar enligt punkterna 1, 2 och 2a.

3.   Medlemsstaterna ska offentliggöra de kriterier i punkterna 1, 2 och 2a som de tillämpar och ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om dessa.

3.   Medlemsstaterna ska offentliggöra de kriterier i punkterna 1, 2 och 2a som de tillämpar och ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om dessa.

3a.
     
  Vid en eventuell en begränsning på regional nivå i enlighet med artikel 63.2 b får de prioritetskriterier och kriterier för stödberättigande som anses vara i överensstämmelse med artikel 64 tillämpas på denna nivå.”

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5c (nytt)

Artikel 1 – led 5c (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 65 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5c) | I artikel 65 ska följande stycke införas efter första stycket:



  ”Vid tillämpning av artikel 63.2 ska en medlemsstat införa ett förhandsförfarande som gör det möjligt att beakta ståndpunkterna från regionalt erkända representativa branschorganisationer, i enlighet med den berörda medlemsstatens lagstiftning.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5c)

(5c)

I artikel 65 ska följande stycke införas efter första stycket:

”Vid tillämpning av artikel 63.2 ska en medlemsstat införa ett förhandsförfarande som gör det möjligt att beakta ståndpunkterna från regionalt erkända representativa branschorganisationer, i enlighet med den berörda medlemsstatens lagstiftning.”

”Vid tillämpning av artikel 63.2 ska en medlemsstat införa ett förhandsförfarande som gör det möjligt att beakta ståndpunkterna från regionalt erkända representativa branschorganisationer, i enlighet med den berörda medlemsstatens lagstiftning.”

Ändring 233

Ändring 233

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5d (nytt)

Artikel 1 – led 5d (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 68

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (5d) | Artikel 68 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(5d)

(5d)

Artikel 68 ska ersättas med följande:

Artikel 68

”Artikel 68

Övergångsbestämmelser

Övergångsbestämmelser

1.   Planteringsrätter som beviljats producenter i enlighet med artikel 85h, 85i eller 85k i förordning (EG) nr 1234/2007 före den 31 december 2015, som inte har använts av dessa producenter och som fortfarande är giltiga vid den tidpunkten, får omvandlas till tillstånd enligt detta kapitel från och med den 1 januari 2016.

1.   Planteringsrätter som beviljats producenter i enlighet med artikel 85h, 85i eller 85k i förordning (EG) nr 1234/2007 före den 31 december 2015, som inte har använts av dessa producenter och som fortfarande är giltiga vid den tidpunkten, får omvandlas till tillstånd enligt detta kapitel från och med den 1 januari 2016.

Denna omvandling ska genomföras efter en ansökan från dessa producenter, inlämnad före den 31 december 2015. Medlemsstaterna får besluta att tillåta att producenterna lämnar in en sådan ansökan om omvandling av planteringsrätter till tillstånd till och med den 31 december 2020.

Denna omvandling ska genomföras efter en ansökan från dessa producenter, inlämnad före den 31 december 2015. Medlemsstaterna får besluta att tillåta att producenterna lämnar in en sådan ansökan om omvandling av planteringsrätter till tillstånd till och med den 31 december 2020.

1a.
     
  Efter den 31 december 2020 ska de områden som omfattas av planteringsrätter som inte har omvandlats till tillstånd förbli tillgängliga för medlemsstaterna, som kan omfördela dem i enlighet med artikel 66, senast den 31 december 2025.

2.   Tillstånd som beviljas enligt
  punkt 1
  ska ha samma giltighetstid som de planteringsrätter som avses i punkt 1. Om dessa tillstånd inte används ska de löpa ut senast den 31 december 2018, eller om en medlemsstat har fattat det beslut som avses i punkt 1 andra stycket, senast den 31 december
  2023
  .

2.   Tillstånd som beviljas enligt
  punkterna 1 och 1a
  ska ha samma giltighetstid som de planteringsrätter som avses i punkt 1. Om dessa tillstånd inte används ska de löpa ut senast den 31 december 2018, eller om en medlemsstat har fattat det beslut som avses i punkt 1 andra stycket, senast den 31 december
  2028
  .

3.   De arealer som omfattas av tillstånd som beviljats enligt punkt 1 ska inte räknas med avseende på i artikel 63.

3.   De arealer som omfattas av tillstånd som beviljats enligt punkt 1 ska inte räknas med avseende på i artikel 63.”

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5e (nytt)

Artikel 1 – led 5e (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 69 – punkt 1 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5e) | I artikel 69 ska följande led införas:









  ”ea) | Kriterier för bevarande av vinstockarnas genetiska resurser.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5e)

(5e)

I artikel 69 ska följande led införas:

”ea)

”ea)

Kriterier för bevarande av vinstockarnas genetiska resurser.”

Kriterier för bevarande av vinstockarnas genetiska resurser.”

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5f (nytt)

Artikel 1 – led 5f (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 73

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (5f) | Artikel 73 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(5f)

(5f)

Artikel 73 ska ersättas med följande:

Artikel 73

”Artikel 73

Tillämpningsområde

Tillämpningsområde

Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser beträffande jordbruksprodukter och utan att det påverkar de bestämmelser som inom den veterinära sektorn, den fytosanitära sektorn och inom livsmedelssektorn antagits för att säkra att produkterna är förenliga med hygien- och hälsonormerna samt för att skydda människors, växters och djurs hälsa fastställs i detta avsnitt regler avseende handelsnormer.

Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser beträffande jordbruksprodukter och utan att det påverkar de bestämmelser som inom den veterinära sektorn, den fytosanitära sektorn och inom livsmedelssektorn antagits för att säkra att produkterna är förenliga med hygien- och hälsonormerna samt för att skydda människors, växters och djurs hälsa
  och säkerställa konkurrens på lika villkor mellan producenter i EU och producenter i tredjeländer,
  fastställs i detta avsnitt regler avseende handelsnormer.”

och säkerställa konkurrens på lika villkor mellan producenter i EU och producenter i tredjeländer,

Ändring 234

Ändring 234

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5 g (nytt)

Artikel 1 – led 5 g (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 75

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (5 g) | Artikel 75 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(5 g)

(5 g)

Artikel 75 ska ersättas med följande:

Artikel 75

”Artikel 75

Fastställande och innehåll

Fastställande och innehåll

1.   Handelsnormer får gälla för en eller fler av följande sektorer och produkter:

1.   Handelsnormer får gälla för en eller fler av följande sektorer och produkter:

| a) | Olivolja och bordsoliver. |
| --- | --- |

a)

Olivolja och bordsoliver.

| a) | Olivolja och bordsoliver. |
| --- | --- |

a)

Olivolja och bordsoliver.

| b) | Frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

b)

Frukt och grönsaker.

| b) | Frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

b)

Frukt och grönsaker.

| c) | Bearbetad frukt- och grönsaksprodukter. |
| --- | --- |

c)

Bearbetad frukt- och grönsaksprodukter.

| c) | Bearbetad frukt- och grönsaksprodukter. |
| --- | --- |

c)

Bearbetad frukt- och grönsaksprodukter.

| d) | Bananer. |
| --- | --- |

d)

Bananer.

| d) | Bananer. |
| --- | --- |

d)

Bananer.

| e) | Levande växter. |
| --- | --- |

e)

Levande växter.

| e) | Levande växter. |
| --- | --- |

e)

Levande växter.

| f) | Ägg. |
| --- | --- |

f)

Ägg.

| f) | Ägg. |
| --- | --- |

f)

Ägg.

| g) | Fjäderfäkött. |
| --- | --- |

g)

Fjäderfäkött.

| g) | Fjäderfäkött. |
| --- | --- |

g)

Fjäderfäkött.

| h) | Bredbara fetter avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

h)

Bredbara fetter avsedda att användas som livsmedel.

| h) | Bredbara fetter avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

h)

Bredbara fetter avsedda att användas som livsmedel.

| i) | Humle. |
| --- | --- |

i)

Humle.

| i) | Humle. |
| --- | --- |

i)

Humle.

| ia) | Ris. |
| --- | --- |

ia)

ia)

Ris.

Ris.

| ib) | Mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

ib)

ib)

Mjölk och mjölkprodukter.

Mjölk och mjölkprodukter.

| ic) | Honung och biodlingsprodukter. |
| --- | --- |

ic)

ic)

Honung och biodlingsprodukter.

Honung och biodlingsprodukter.

| id) | Nöt- och kalvkött. |
| --- | --- |

id)

id)

Nöt- och kalvkött.

Nöt- och kalvkött.

| ie) | Fårkött. |
| --- | --- |

ie)

ie)

Fårkött.

Fårkött.

| if) | Griskött. |
| --- | --- |

if)

if)

Griskött.

| ig) | Hampa. |
| --- | --- |

ig)

ig)

Hampa.

2.   För att ta hänsyn till konsumenternas förväntningar och för att förbättra de ekonomiska villkoren för produktion och saluföring av och kvaliteten på de jordbruksprodukter som omfattas av punkterna 1 och 4 i den här artikeln ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 med avseende på sektor- eller produktspecifika handelsnormer i alla handelsled samt att anta undantag från tillämpningen av sådana normer, i syfte att göra anpassningar till ständigt skiftande marknadsvillkor, till utvecklingen av konsumenternas efterfrågan, för att ta hänsyn till utvecklingen när det gäller relevanta internationella normer och för att undvika att det uppstår hinder för produktinnovationen.

2.   För att ta hänsyn till konsumenternas förväntningar och för att förbättra de ekonomiska villkoren för produktion och saluföring av och kvaliteten på de jordbruksprodukter som omfattas av punkterna 1 och 4 i den här artikeln ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 med avseende på sektor- eller produktspecifika handelsnormer i alla handelsled samt att anta undantag från tillämpningen av sådana normer, i syfte att göra anpassningar till ständigt skiftande marknadsvillkor, till utvecklingen av konsumenternas efterfrågan, för att ta hänsyn till utvecklingen när det gäller relevanta internationella normer och för att undvika att det uppstår hinder för produktinnovationen.

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 26 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 (27), får de handelsnormer som avses i punkt 1 omfatta ett eller flera av följande som ska fastställas sektors- eller produktvis och baseras på varje sektors särskilda särdrag, behovet av att reglera utsläppandet på marknaden och de villkor som fastställs i punkt 5 i den här artikeln:

3.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 26 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 (27), får de handelsnormer som avses i punkt 1 omfatta ett eller flera av följande som ska fastställas sektors- eller produktvis och baseras på varje sektors särskilda särdrag, behovet av att reglera utsläppandet på marknaden och de villkor som fastställs i punkt 5 i den här artikeln:

| a) | Tekniska definitioner, beteckningar och varubeskrivningar för andra sektorer än de som anges i artikel 78. |
| --- | --- |

a)

Tekniska definitioner, beteckningar och varubeskrivningar för andra sektorer än de som anges i artikel 78.

| a) | Tekniska definitioner, beteckningar och varubeskrivningar för andra sektorer än de som anges i artikel 78. |
| --- | --- |

a)

Tekniska definitioner, beteckningar och varubeskrivningar för andra sektorer än de som anges i artikel 78.

| b) | Klassificeringskriterier, t.ex. klass, vikt, storlek, ålder och kategori. |
| --- | --- |

b)

Klassificeringskriterier, t.ex. klass, vikt, storlek, ålder och kategori.

| b) | Klassificeringskriterier, t.ex. klass, vikt, storlek, ålder och kategori. |
| --- | --- |

b)

Klassificeringskriterier, t.ex. klass, vikt, storlek, ålder och kategori.

| c) | Art, växtsort, djurras eller handelstyp. |
| --- | --- |

c)

Art, växtsort, djurras eller handelstyp.

| c) | Art, växtsort, djurras eller handelstyp. |
| --- | --- |

c)

Art, växtsort, djurras eller handelstyp.

| d) | Presentation, märkning kopplad till obligatoriska handelsnormer, förpackning, regler som ska gälla för förpackningscentraler, märkning, skördeår och användning av särskilda begrepp, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artiklarna 92–123. |
| --- | --- |

d)

Presentation, märkning kopplad till obligatoriska handelsnormer, förpackning, regler som ska gälla för förpackningscentraler, märkning, skördeår och användning av särskilda begrepp, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artiklarna 92–123.

| d) | Presentation, märkning kopplad till obligatoriska handelsnormer, förpackning, regler som ska gälla för förpackningscentraler, märkning, skördeår och användning av särskilda begrepp, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artiklarna 92–123. |
| --- | --- |

d)

Presentation, märkning kopplad till obligatoriska handelsnormer, förpackning, regler som ska gälla för förpackningscentraler, märkning, skördeår och användning av särskilda begrepp, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artiklarna 92–123.

| e) | Kriterier som utseende, konsistens, konformation och produktegenskaper samt vattenhalten i procent. |
| --- | --- |

e)

Kriterier som utseende, konsistens, konformation och produktegenskaper samt vattenhalten i procent.

| e) | Kriterier som utseende, konsistens, konformation och produktegenskaper samt vattenhalten i procent. |
| --- | --- |

e)

Kriterier som utseende, konsistens, konformation och produktegenskaper samt vattenhalten i procent.

| f) | Särskilda ämnen som används i produktionen, eller ingredienser eller beståndsdelar, inklusive deras mängd, renhet och identifiering. |
| --- | --- |

f)

Särskilda ämnen som används i produktionen, eller ingredienser eller beståndsdelar, inklusive deras mängd, renhet och identifiering.

| f) | Särskilda ämnen som används i produktionen, eller ingredienser eller beståndsdelar, inklusive deras mängd, renhet och identifiering. |
| --- | --- |

f)

Särskilda ämnen som används i produktionen, eller ingredienser eller beståndsdelar, inklusive deras mängd, renhet och identifiering.

| g) | Typ av jordbruks- och produktionsmetod, inbegripet oenologiska metoder och avancerade system för hållbar produktion. |
| --- | --- |

g)

Typ av jordbruks- och produktionsmetod, inbegripet oenologiska metoder och avancerade system för hållbar produktion.

| g) | Typ av jordbruks- och produktionsmetod, inbegripet oenologiska metoder
  , metoder för utfodring av djur
  och avancerade system för hållbar produktion. |
| --- | --- |

g)

Typ av jordbruks- och produktionsmetod, inbegripet oenologiska metoder
  , metoder för utfodring av djur
  och avancerade system för hållbar produktion.

, metoder för utfodring av djur

| h) | Blandning (coupage) av must och vin, inbegripet definitioner av detta, blandning och restriktioner för detta. |
| --- | --- |

h)

Blandning (coupage) av must och vin, inbegripet definitioner av detta, blandning och restriktioner för detta.

| h) | Blandning (coupage) av must och vin, inbegripet definitioner av detta, blandning och restriktioner för detta. |
| --- | --- |

h)

Blandning (coupage) av must och vin, inbegripet definitioner av detta, blandning och restriktioner för detta.

| i) | Uppsamlings-, leverans-, konserverings- och hanteringsfrekvens, förvaringsmetod och förvaringstemperatur, lagring och transport. |
| --- | --- |

i)

Uppsamlings-, leverans-, konserverings- och hanteringsfrekvens, förvaringsmetod och förvaringstemperatur, lagring och transport.

| i) | Uppsamlings-, leverans-, konserverings- och hanteringsfrekvens, förvaringsmetod och förvaringstemperatur, lagring och transport. |
| --- | --- |

i)

Uppsamlings-, leverans-, konserverings- och hanteringsfrekvens, förvaringsmetod och förvaringstemperatur, lagring och transport.

| j) | Produktionsplats och/eller ursprung
  , med undantag av fjäderfäkött och bredbara fetter
  . |
| --- | --- |

j)

Produktionsplats och/eller ursprung
  , med undantag av fjäderfäkött och bredbara fetter
  .

, med undantag av fjäderfäkött och bredbara fetter

| j) | Produktionsplats och/eller ursprung. |
| --- | --- |

j)

Produktionsplats och/eller ursprung.

| k) | Begränsningar när det gäller användningen av vissa ämnen och metoder. |
| --- | --- |

k)

Begränsningar när det gäller användningen av vissa ämnen och metoder.

| k) | Begränsningar när det gäller användningen av vissa ämnen och metoder. |
| --- | --- |

k)

Begränsningar när det gäller användningen av vissa ämnen och metoder.

| l) | Särskilda användningsområden. |
| --- | --- |

l)

Särskilda användningsområden.

| l) | Särskilda användningsområden. |
| --- | --- |

l)

Särskilda användningsområden.

| m) | Villkor för avsättning, lagring, omsättning och användning av produkter som inte överensstämmer med de handelsnormer som antagits enligt punkt 1 eller med de definitioner, beteckningar och varubeskrivningar som avses i artikel 78, samt för avsättning av biprodukter. |
| --- | --- |

m)

Villkor för avsättning, lagring, omsättning och användning av produkter som inte överensstämmer med de handelsnormer som antagits enligt punkt 1 eller med de definitioner, beteckningar och varubeskrivningar som avses i artikel 78, samt för avsättning av biprodukter.

| m) | Villkor för avsättning, lagring, omsättning och användning av produkter som inte överensstämmer med de handelsnormer som antagits enligt punkt 1 eller med de definitioner, beteckningar och varubeskrivningar som avses i artikel 78, samt för avsättning av biprodukter. |
| --- | --- |

m)

Villkor för avsättning, lagring, omsättning och användning av produkter som inte överensstämmer med de handelsnormer som antagits enligt punkt 1 eller med de definitioner, beteckningar och varubeskrivningar som avses i artikel 78, samt för avsättning av biprodukter.

| ma) | Djurskydd. |
| --- | --- |

ma)

ma)

Djurskydd.

Djurskydd.

4.   Utöver punkt 1 kan handelsnormer tillämpas för vinsektorn. Punkt 3 f, g, h, k och m ska tillämpas på den sektorn.

4.   Utöver punkt 1 kan handelsnormer tillämpas för vinsektorn. Punkt 3 f, g, h, k och m ska tillämpas på den sektorn.

5.   De sektor- eller produktspecifika handelsnormer som antas i enlighet med punkt 1 i denna artikel ska fastställas utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 84–88 och bilaga IX och hänsyn ska därvid tas till

5.   De sektor- eller produktspecifika handelsnormer som antas i enlighet med punkt 1 i denna artikel ska fastställas utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 84–88 och bilaga IX och hänsyn ska därvid tas till

| a) | de berörda produkternas särdrag, |
| --- | --- |

a)

de berörda produkternas särdrag,

| a) | de berörda produkternas särdrag, |
| --- | --- |

a)

de berörda produkternas särdrag,

| b) | behovet av att underlätta utsläppandet av produkterna på marknaden, |
| --- | --- |

b)

behovet av att underlätta utsläppandet av produkterna på marknaden,

| b) | behovet av att underlätta utsläppandet av produkterna på marknaden, |
| --- | --- |

b)

behovet av att underlätta utsläppandet av produkterna på marknaden,

| c) | producenternas intresse av att informera om vad som kännetecknar produkten och produktionen och konsumenternas intresse av att få riktig och tydlig produktinformation, även om produktionsplatsen, vilken ska fastställas i varje enskilt fall på lämplig geografisk nivå, efter en utvärdering av särskilt kostnaderna och de administrativa bördorna för aktörerna samt fördelarna för producenter och slutkonsumenter, |
| --- | --- |

c)

producenternas intresse av att informera om vad som kännetecknar produkten och produktionen och konsumenternas intresse av att få riktig och tydlig produktinformation, även om produktionsplatsen, vilken ska fastställas i varje enskilt fall på lämplig geografisk nivå, efter en utvärdering av särskilt kostnaderna och de administrativa bördorna för aktörerna samt fördelarna för producenter och slutkonsumenter,

| c) | producenternas intresse av att informera om vad som kännetecknar produkten och produktionen och konsumenternas intresse av att få riktig och tydlig produktinformation, även om produktionsplatsen, vilken ska fastställas i varje enskilt fall på lämplig geografisk nivå, efter en utvärdering av särskilt kostnaderna och de administrativa bördorna för aktörerna samt fördelarna för producenter och slutkonsumenter, |
| --- | --- |

c)

producenternas intresse av att informera om vad som kännetecknar produkten och produktionen och konsumenternas intresse av att få riktig och tydlig produktinformation, även om produktionsplatsen, vilken ska fastställas i varje enskilt fall på lämplig geografisk nivå, efter en utvärdering av särskilt kostnaderna och de administrativa bördorna för aktörerna samt fördelarna för producenter och slutkonsumenter,

| d) | de metoder som är tillgängliga för att fastställa produkternas fysikaliska, kemiska och organoleptiska egenskaper, |
| --- | --- |

d)

de metoder som är tillgängliga för att fastställa produkternas fysikaliska, kemiska och organoleptiska egenskaper,

| d) | de metoder som är tillgängliga för att fastställa produkternas fysikaliska, kemiska och organoleptiska egenskaper, |
| --- | --- |

d)

de metoder som är tillgängliga för att fastställa produkternas fysikaliska, kemiska och organoleptiska egenskaper,

| e) | de rekommendationer till normer som fastställts av internationella organ, |
| --- | --- |

e)

de rekommendationer till normer som fastställts av internationella organ,

| e) | de rekommendationer till normer som fastställts av internationella organ, |
| --- | --- |

e)

de rekommendationer till normer som fastställts av internationella organ,

| f) | behovet av att bevara produkters naturliga och kännetecknande egenskaper och undvika att orsaka en genomgripande ändring av den berörda produktens sammansättning. |
| --- | --- |

f)

behovet av att bevara produkters naturliga och kännetecknande egenskaper och undvika att orsaka en genomgripande ändring av den berörda produktens sammansättning.

| f) | behovet av att bevara produkters naturliga och kännetecknande egenskaper och undvika att orsaka en genomgripande ändring av den berörda produktens sammansättning. |
| --- | --- |

f)

behovet av att bevara produkters naturliga och kännetecknande egenskaper och undvika att orsaka en genomgripande ändring av den berörda produktens sammansättning.

6.   För att ta hänsyn till konsumenternas förväntningar och behovet av att förbättra kvaliteten och de ekonomiska villkoren för produktion och saluföring av jordbruksprodukter ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 för att ändra förteckningen över sektorer i punkt 1. Sådana delegerade akter ska vara strikt begränsade till styrkta behov som kan hänföras till utvecklingen av konsumenternas behov, tekniska framsteg eller behovet av produktinnovation, och ska vara föremål för en rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet med en utvärdering av särskilt konsumenternas behov, aktörernas kostnader och administrativa bördor, inklusive effekterna på den inre marknaden och på den internationella handeln, samt fördelarna för producenter och slutkonsumenter.

6.   För att ta hänsyn till konsumenternas förväntningar och behovet av att förbättra kvaliteten och de ekonomiska villkoren för produktion och saluföring av jordbruksprodukter ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 för att ändra förteckningen över sektorer i punkt 1. Sådana delegerade akter ska vara strikt begränsade till styrkta behov som kan hänföras till utvecklingen av konsumenternas behov, tekniska framsteg eller behovet av produktinnovation, och ska vara föremål för en rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet med en utvärdering av särskilt konsumenternas behov, aktörernas kostnader och administrativa bördor, inklusive effekterna på den inre marknaden och på den internationella handeln, samt fördelarna för producenter och slutkonsumenter.”

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 –led 5h (nytt)

Artikel 1 –led 5h (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 78

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (5h) | Artikel 78 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(5h)

(5h)

Artikel 78 ska ersättas med följande:

Artikel 78

”Artikel 78

Definitioner, beteckningar och varubeskrivningar för vissa sektorer och produkter

Definitioner, beteckningar och varubeskrivningar för vissa sektorer och produkter

1.   Om det är relevant för de tillämpliga handelsnormerna ska de definitioner, beteckningar och varubeskrivningar som anges i bilaga VII dessutom gälla för följande sektorer eller produkter:

1.   Om det är relevant för de tillämpliga handelsnormerna ska de definitioner, beteckningar och varubeskrivningar som anges i bilaga VII dessutom gälla för följande sektorer eller produkter:

| a) | Nöt- och kalvkött. |
| --- | --- |

a)

Nöt- och kalvkött.

| a) | Nöt- och kalvkött. |
| --- | --- |

a)

Nöt- och kalvkött.

| aa) | Får- och lammkött. |
| --- | --- |

aa)

aa)

Får- och lammkött.

Får- och lammkött.

| b) | Vin. |
| --- | --- |

b)

Vin.

| b) | Vin. |
| --- | --- |

b)

Vin.

| c) | Mjölk och mjölkprodukter avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

c)

Mjölk och mjölkprodukter avsedda att användas som livsmedel.

| c) | Mjölk och mjölkprodukter avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

c)

Mjölk och mjölkprodukter avsedda att användas som livsmedel.

| d) | Fjäderfäkött. |
| --- | --- |

d)

Fjäderfäkött.

| d) | Fjäderfäkött. |
| --- | --- |

d)

Fjäderfäkött.

| e) | Ägg. |
| --- | --- |

e)

Ägg.

| e) | Ägg. |
| --- | --- |

e)

Ägg.

| f) | Bredbara fetter avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

f)

Bredbara fetter avsedda att användas som livsmedel.

| f) | Bredbara fetter avsedda att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

f)

Bredbara fetter avsedda att användas som livsmedel.

| g) | Olivolja och bordsoliver. |
| --- | --- |

g)

Olivolja och bordsoliver.

| g) | Olivolja och bordsoliver. |
| --- | --- |

g)

Olivolja och bordsoliver.

2.   De definitioner, beteckningar eller varubeskrivningar som anges i bilaga VII får i unionen endast användas för saluföring av produkter som uppfyller motsvarande krav i bilagan i fråga.

2.   De definitioner, beteckningar eller varubeskrivningar som anges i bilaga VII får i unionen endast användas för saluföring av
  och säljfrämjande åtgärder för
  produkter som uppfyller motsvarande krav i bilagan i fråga.
  Bilaga VII kan föreskriva villkor enligt vilka dessa beteckningar eller varubeskrivningar skyddas vid saluföring eller säljfrämjande åtgärder mot olagligt kommersiellt bruk, obehörigt bruk, imitation eller anspelning.

3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 med avseende på ändringar, avsteg eller undantag från de definitioner och varubeteckningar som anges i bilaga VII. Dessa delegerade akter ska vara strikt begränsade till styrkta behov som kan hänföras till utvecklingen av konsumenternas behov, tekniska framsteg eller behovet av produktinnovation.

3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 med avseende på ändringar, avsteg eller undantag från de definitioner och varubeteckningar som anges i bilaga VII. Dessa delegerade akter ska vara strikt begränsade till styrkta behov som kan hänföras till utvecklingen av konsumenternas behov, tekniska framsteg eller behovet av produktinnovation.

4.   För att säkerställa att aktörerna och medlemsstaterna klart och korrekt förstår definitionerna och varubeskrivningarna enligt bilaga VII ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 om reglerna för deras specificering och tillämpning.

4.   För att säkerställa att aktörerna och medlemsstaterna klart och korrekt förstår definitionerna och varubeskrivningarna enligt bilaga VII ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 om reglerna för deras specificering och tillämpning.

5.   För att ta hänsyn till konsumenternas förväntningar och utvecklingen på marknaden för mjölkprodukter ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 för att fastställa i fråga om vilka mjölkprodukter det ska anges vilken djurart mjölken kommer ifrån, om den inte kommer från kor, samt för att fastställa nödvändiga regler.

5.   För att ta hänsyn till konsumenternas förväntningar och utvecklingen på marknaden för mjölkprodukter ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 för att fastställa i fråga om vilka mjölkprodukter det ska anges vilken djurart mjölken kommer ifrån, om den inte kommer från kor, samt för att fastställa nödvändiga regler.”

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5i (nytt)

Artikel 1 – led 5i (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 79a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5i) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 79a




  Blandning av olivolja med andra vegetabiliska oljor





  1.
     
  Det ska vara förbjudet att blanda olivolja med andra vegetabiliska oljor.






  2.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 med avseende på komplettering av denna förordning genom fastställande av påföljder för aktörer som inte följer punkt 1 i denna artikel.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5i)

(5i)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 79a

Blandning av olivolja med andra vegetabiliska oljor

1.
     
  Det ska vara förbjudet att blanda olivolja med andra vegetabiliska oljor.

2.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 med avseende på komplettering av denna förordning genom fastställande av påföljder för aktörer som inte följer punkt 1 i denna artikel.”

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 5j (nytt)

Artikel 1 – led 5j (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 79b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5j) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 79b




  Regler om saluföring avseende oliv- och olivoljesektorn




  För att beakta de särdrag som kännetecknar oliv- och olivoljesektorn ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 med avseende på komplettering av denna förordning genom harmonisering av reglerna om saluföring av bordsoliver och olivolja.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5j)

(5j)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 79b

Regler om saluföring avseende oliv- och olivoljesektorn

För att beakta de särdrag som kännetecknar oliv- och olivoljesektorn ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 med avseende på komplettering av denna förordning genom harmonisering av reglerna om saluföring av bordsoliver och olivolja.”

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6

Artikel 1 – led 6

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 81 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Artikel 81.2 ska ersättas med följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(6)

(6)

Artikel 81.2 ska ersättas med följande:

utgår

utgår

| | ”2.
     
  Med förbehåll för punkt 3 ska medlemsstaterna klassificera vilka druvsorter som får planteras, återplanteras eller ympas på deras territorier. |
| --- | --- |

”2.
     
  Med förbehåll för punkt 3 ska medlemsstaterna klassificera vilka druvsorter som får planteras, återplanteras eller ympas på deras territorier.

Medlemsstaterna får endast klassificera druvsorter

Medlemsstaterna får endast klassificera druvsorter

| | a) | som tillhör arterna Vitis vinifera eller Vitis Labrusca, eller |
| --- | --- | --- |

a)

a)

som tillhör arterna Vitis vinifera eller Vitis Labrusca, eller

som tillhör arterna Vitis vinifera eller Vitis Labrusca, eller

| | b) | kommer från en korsning mellan en av arterna Vitis vinifera, Vitis Labrusca och andra arter av släktet Vitis. |
| --- | --- | --- |

b)

b)

kommer från en korsning mellan en av arterna Vitis vinifera, Vitis Labrusca och andra arter av släktet Vitis.

kommer från en korsning mellan en av arterna Vitis vinifera, Vitis Labrusca och andra arter av släktet Vitis.

| | Om en druvsort stryks ur klassificeringen enligt första stycket ska den röjas inom 15 år efter det att den har strukits.”. |
| --- | --- |

Om en druvsort stryks ur klassificeringen enligt första stycket ska den röjas inom 15 år efter det att den har strukits.”.

Om en druvsort stryks ur klassificeringen enligt första stycket ska den röjas inom 15 år efter det att den har strukits.”.

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 6a (nytt)

Artikel 1 – led 6a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 81 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Artikel 81.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(6a)

(6a)

Artikel 81.2 ska ersättas med följande:

2.   Med förbehåll för punkt 3 ska medlemsstaterna klassificera vilka druvsorter som för framställning av vin får planteras, återplanteras eller ympas
  på
  deras territorier.

| | ”2.   Med förbehåll för punkt 3 ska medlemsstaterna klassificera vilka druvsorter som för framställning av vin får planteras, återplanteras eller ympas
  inom
  deras territorier. |
| --- | --- |

”2.   Med förbehåll för punkt 3 ska medlemsstaterna klassificera vilka druvsorter som för framställning av vin får planteras, återplanteras eller ympas
  inom
  deras territorier.

Endast
  druvsorter
  som uppfyller
  följande
  villkor får klassificeras av medlemsstaterna
  :

Endast

som uppfyller

villkor får klassificeras av medlemsstaterna

| | Medlemsstaterna får endast klassificera
  druvsorter
  i
  följande
  fall
  : |
| --- | --- |

Medlemsstaterna får endast klassificera
  druvsorter
  i
  följande
  fall
  :

Medlemsstaterna får endast klassificera

i

fall

| a) | Den berörda druvsorten tillhör arten Vitis vinifera eller kommer från en korsning mellan arten Vitis vinifera och andra arter av släktet Vitis. |
| --- | --- |

a)

Den berörda druvsorten tillhör arten Vitis vinifera eller kommer från en korsning mellan arten Vitis vinifera och andra arter av släktet Vitis.

| | a) | Den berörda druvsorten tillhör arten Vitis vinifera eller
  den berörda druvsorten
  kommer från en korsning mellan arten Vitis vinifera och andra arter av släktet Vitis. |
| --- | --- | --- |

a)

Den berörda druvsorten tillhör arten Vitis vinifera eller
  den berörda druvsorten
  kommer från en korsning mellan arten Vitis vinifera och andra arter av släktet Vitis.

den berörda druvsorten

| b) | Druvsorten är ingen av följande: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton och Herbemont. |
| --- | --- |

b)

Druvsorten är ingen av följande: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton och Herbemont.

| | b) | Druvsorten är ingen av följande: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton och Herbemont. |
| --- | --- | --- |

b)

Druvsorten är ingen av följande: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton och Herbemont.

| | Genom undantag från andra stycket får medlemsstaterna tillåta återplantering av Vitis Labrusca eller arterna i led b i det stycket på befintliga historiska vingårdar så länge som den befintliga planterade ytan inte ökas. |
| --- | --- |

Genom undantag från andra stycket får medlemsstaterna tillåta återplantering av Vitis Labrusca eller arterna i led b i det stycket på befintliga historiska vingårdar så länge som den befintliga planterade ytan inte ökas.

Genom undantag från andra stycket får medlemsstaterna tillåta återplantering av Vitis Labrusca eller arterna i led b i det stycket på befintliga historiska vingårdar så länge som den befintliga planterade ytan inte ökas.

Om en druvsort stryks ur klassificeringen enligt första stycket ska den röjas inom 15 år efter det att den har strukits.

| | Om en druvsort stryks ur klassificeringen enligt första stycket ska den röjas inom 15 år efter det att den har strukits.” |
| --- | --- |

Om en druvsort stryks ur klassificeringen enligt första stycket ska den röjas inom 15 år efter det att den har strukits.”

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 8

Artikel 1 – led 8

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 90a – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Upprättandet av en analysdatabas med isotopuppgifter, som ska bidra till att upptäcka bedrägerier utifrån de stickprov som medlemsstaterna samlat in. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Upprättandet av en analysdatabas med isotopuppgifter, som ska bidra till att upptäcka bedrägerier utifrån de stickprov som medlemsstaterna samlat in.

| a) | Upprättandet
  eller bevarandet
  av en analysdatabas med isotopuppgifter, som ska bidra till att upptäcka bedrägerier utifrån de stickprov som medlemsstaterna samlat in. |
| --- | --- |

a)

Upprättandet
  eller bevarandet
  av en analysdatabas med isotopuppgifter, som ska bidra till att upptäcka bedrägerier utifrån de stickprov som medlemsstaterna samlat in.

eller bevarandet

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 8a (nytt)

Artikel 1 – led 8a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 92 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Artikel 92.1 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(8a)

(8a)

Artikel 92.1 ska ersättas med följande:

1.   Regler gällande ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck enligt detta avsnitt ska gälla för de produkter som avses i punkterna 1, 3–6, 8, 9, 11, 15 och 16 i del II i bilaga VII.

| | ”1.   Regler gällande ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck enligt detta avsnitt ska
  endast
  gälla för de produkter som avses i punkterna 1, 3–6, 8, 9, 11, 15 och 16 i del II i bilaga VII.” |
| --- | --- |

”1.   Regler gällande ursprungsbeteckningar, geografiska beteckningar och traditionella uttryck enligt detta avsnitt ska
  endast
  gälla för de produkter som avses i punkterna 1, 3–6, 8, 9, 11, 15 och 16 i del II i bilaga VII.”

Ändring 235/rev

Ändring 235/rev

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 9 – led a

Artikel 1 – led 9 – led a

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 93 – punkt 1 – led a – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | ursprungsbeteckning: ett
  namn
  som
  identifierar
  en produkt i enlighet med artikel 92.1, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

ursprungsbeteckning: ett
  namn
  som
  identifierar
  en produkt i enlighet med artikel 92.1,

namn

identifierar

| a) | ursprungsbeteckning:
  namnet på en region, en viss ort, eller i vederbörligen motiverade undantagsfall
  ett
  land,
  som
  används för att beskriva
  en produkt i enlighet med artikel 92.1, |
| --- | --- |

a)

ursprungsbeteckning:
  namnet på en region, en viss ort, eller i vederbörligen motiverade undantagsfall
  ett
  land,
  som
  används för att beskriva
  en produkt i enlighet med artikel 92.1,

namnet på en region, en viss ort, eller i vederbörligen motiverade undantagsfall

land,

används för att beskriva

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 9 – led a

Artikel 1 – led 9 – led a

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 93 – punkt 1 – led a – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | vars kvalitet eller egenskaper helt eller väsentligen beror på en viss geografisk omgivning med
  de
  naturliga
  faktorer
  och
  , om relevant, de
  mänskliga faktorer
  som förknippas med den
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

vars kvalitet eller egenskaper helt eller väsentligen beror på en viss geografisk omgivning med
  de
  naturliga
  faktorer
  och
  , om relevant, de
  mänskliga faktorer
  som förknippas med den
  ,

de

faktorer

, om relevant, de

som förknippas med den

| i) | vars kvalitet eller egenskaper helt eller väsentligen beror på en viss geografisk omgivning med
  dess
  naturliga och mänskliga faktorer, |
| --- | --- |

i)

vars kvalitet eller egenskaper helt eller väsentligen beror på en viss geografisk omgivning med
  dess
  naturliga och mänskliga faktorer,

dess

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 9 – led a

Artikel 1 – led 9 – led a

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 93 – punkt 1 – led a – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | som har sitt ursprung i en viss ort eller region eller, i undantagsfall, ett visst land, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

ii)

som har sitt ursprung i en viss ort eller region eller, i undantagsfall, ett visst land,

som har sitt ursprung i en viss ort eller region eller, i undantagsfall, ett visst land,

utgår

utgår

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 9 – led a

Artikel 1 – led 9 – led a

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 93 – punkt 1 – led a – led va (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | va) | som inte är ”delvis avalkoholiserad” eller ”avalkoholiserad” i enlighet med leden 18 och 19 i del II i bilaga VII. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

va)

va)

som inte är ”delvis avalkoholiserad” eller ”avalkoholiserad” i enlighet med leden 18 och 19 i del II i bilaga VII.

som inte är ”delvis avalkoholiserad” eller ”avalkoholiserad” i enlighet med leden 18 och 19 i del II i bilaga VII.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 10

Artikel 1 – led 10

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 94 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | I artikel 94.1 ska inledningsfrasen ersättas med följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(10)

(10)

I artikel 94.1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

utgår

utgår

| | ”Ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar ska innehålla följande:” |
| --- | --- |

”Ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar ska innehålla följande:”

”Ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar ska innehålla följande:”

Ändring 236

Ändring 236

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 10a (nytt)

Artikel 1 – led 10a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 94

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Artikel 94 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(10a)

(10a)

Artikel 94 ska ersättas med följande:

Artikel 94

”Artikel 94

Ansökan om skydd

Ansökan om skydd

1.   Ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar ska innehålla
  teknisk dokumentation med
  följande:

1.   Ansökningar om skydd av ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar ska innehålla följande:

| a) | Det namn som ska skyddas. |
| --- | --- |

a)

Det namn som ska skyddas.

| a) | Det namn som ska skyddas. |
| --- | --- |

a)

Det namn som ska skyddas.

| b) | Sökandens namn och adress. |
| --- | --- |

b)

Sökandens namn och adress.

| b) | Sökandens namn och adress. |
| --- | --- |

b)

Sökandens namn och adress.

| c) | Den produktspecifikation som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

c)

Den produktspecifikation som avses i punkt 2.

| c) | Den produktspecifikation som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

c)

Den produktspecifikation som avses i punkt 2.

| d) | Ett dokument som sammanfattar den produktspecifikation som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

d)

Ett dokument som sammanfattar den produktspecifikation som avses i punkt 2.

| d) | Ett dokument som sammanfattar den produktspecifikation som avses i punkt 2. |
| --- | --- |

d)

Ett dokument som sammanfattar den produktspecifikation som avses i punkt 2.

2.   Produktspecifikationen ska göra det möjligt för berörda parter att kontrollera de relevanta produktionsvillkoren för ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen. Produktspecifikationen ska innehålla uppgifter om åtminstone följande:

2.   Produktspecifikationen ska göra det möjligt för berörda parter att kontrollera de relevanta produktionsvillkoren för ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen. Produktspecifikationen ska innehålla uppgifter om åtminstone följande:

| a) | Det namn som ska skyddas. |
| --- | --- |

a)

Det namn som ska skyddas.

| a) | Det namn som ska skyddas. |
| --- | --- |

a)

Det namn som ska skyddas.

| b) | En beskrivning av vinet eller vinerna enligt följande: |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av vinet eller vinerna enligt följande:

| b) | En beskrivning av vinet eller vinerna enligt följande: |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av vinet eller vinerna enligt följande:

| | i) | När det gäller en ursprungsbeteckning, de viktigaste analytiska och organoleptiska egenskaperna. |
| --- | --- | --- |

i)

När det gäller en ursprungsbeteckning, de viktigaste analytiska och organoleptiska egenskaperna.

| | i) | När det gäller en ursprungsbeteckning, de viktigaste analytiska och organoleptiska egenskaperna. |
| --- | --- | --- |

i)

När det gäller en ursprungsbeteckning, de viktigaste analytiska och organoleptiska egenskaperna.

| | ii) | När det gäller en geografisk beteckning, de viktigaste analytiska egenskaperna samt en bedömning av eller uppgifter om de organoleptiska egenskaperna. |
| --- | --- | --- |

ii)

När det gäller en geografisk beteckning, de viktigaste analytiska egenskaperna samt en bedömning av eller uppgifter om de organoleptiska egenskaperna.

| | ii) | När det gäller en geografisk beteckning, de viktigaste analytiska egenskaperna samt en bedömning av eller uppgifter om de organoleptiska egenskaperna. |
| --- | --- | --- |

ii)

När det gäller en geografisk beteckning, de viktigaste analytiska egenskaperna samt en bedömning av eller uppgifter om de organoleptiska egenskaperna.

| c) | I förekommande fall de särskilda oenologiska metoder som använts för att framställa vinet eller vinerna samt de relevanta restriktionerna för denna framställning. |
| --- | --- |

c)

I förekommande fall de särskilda oenologiska metoder som använts för att framställa vinet eller vinerna samt de relevanta restriktionerna för denna framställning.

| c) | I förekommande fall de särskilda oenologiska metoder som använts för att framställa vinet eller vinerna samt de relevanta restriktionerna för denna framställning. |
| --- | --- |

c)

I förekommande fall de särskilda oenologiska metoder som använts för att framställa vinet eller vinerna samt de relevanta restriktionerna för denna framställning.

| d) | En avgränsning av det geografiska området i fråga. |
| --- | --- |

d)

En avgränsning av det geografiska området i fråga.

| d) | En avgränsning av det geografiska området i fråga. |
| --- | --- |

d)

En avgränsning av det geografiska området i fråga.

| e) | Maximal avkastning per hektar. |
| --- | --- |

e)

Maximal avkastning per hektar.

| e) | Maximal avkastning per hektar. |
| --- | --- |

e)

Maximal avkastning per hektar.

| f) | Uppgifter om den eller de druvsorter som vinet eller vinerna framställts av. |
| --- | --- |

f)

Uppgifter om den eller de druvsorter som vinet eller vinerna framställts av.

| f) | Uppgifter om den eller de druvsorter som vinet eller vinerna framställts av. |
| --- | --- |

f)

Uppgifter om den eller de druvsorter som vinet eller vinerna framställts av.

| g) | Uppgifter som styrker
  det
  samband
  som avses i artikel 93.1 a i eller, i förekommande fall, artikel 93.1 b i. |
| --- | --- |

g)

Uppgifter som styrker
  det
  samband
  som avses i artikel 93.1 a i eller, i förekommande fall, artikel 93.1 b i.

det

som avses i artikel 93.1 a i eller, i förekommande fall, artikel 93.1 b i.

| g) | Uppgifter som styrker
  följande
  samband: |
| --- | --- |

g)

Uppgifter som styrker
  följande
  samband:

följande

| | i) | När det gäller en skyddad ursprungsbeteckning, sambandet mellan produktens kvalitet eller egenskaper och den geografiska omgivningen, och uppgifterna om de naturliga och mänskliga faktorerna i den geografiska omgivning som avses i artikel 93.1 a i. |
| --- | --- | --- |

i)

i)

När det gäller en skyddad ursprungsbeteckning, sambandet mellan produktens kvalitet eller egenskaper och den geografiska omgivningen, och uppgifterna om de naturliga och mänskliga faktorerna i den geografiska omgivning som avses i artikel 93.1 a i.

När det gäller en skyddad ursprungsbeteckning, sambandet mellan produktens kvalitet eller egenskaper och den geografiska omgivningen, och uppgifterna om de naturliga och mänskliga faktorerna i den geografiska omgivning som avses i artikel 93.1 a i.

| | ii) | När det gäller en skyddad geografisk beteckning, sambandet mellan en specifik kvalitet, anseendet eller någon annan egenskap hos produkten och det geografiska ursprung som avses i artikel 93.1 b i. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

När det gäller en skyddad geografisk beteckning, sambandet mellan en specifik kvalitet, anseendet eller någon annan egenskap hos produkten och det geografiska ursprung som avses i artikel 93.1 b i.

När det gäller en skyddad geografisk beteckning, sambandet mellan en specifik kvalitet, anseendet eller någon annan egenskap hos produkten och det geografiska ursprung som avses i artikel 93.1 b i.

| ga) | I tillämpliga fall, dess bidrag till hållbar utveckling. |
| --- | --- |

ga)

ga)

I tillämpliga fall, dess bidrag till hållbar utveckling.

I tillämpliga fall, dess bidrag till hållbar utveckling.

| h) | De gällande krav som fastställts i unionslagstiftningen eller nationella lagstiftningen eller, om medlemsstaterna så föreskriver, av en organisation som handlägger skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar, med beaktande av att dessa krav måste vara objektiva och icke diskriminerande och förenliga med unionsrätten. |
| --- | --- |

h)

De gällande krav som fastställts i unionslagstiftningen eller nationella lagstiftningen eller, om medlemsstaterna så föreskriver, av en organisation som handlägger skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar, med beaktande av att dessa krav måste vara objektiva och icke diskriminerande och förenliga med unionsrätten.

| h) | De gällande krav som fastställts i unionslagstiftningen eller nationella lagstiftningen eller, om medlemsstaterna så föreskriver, av en organisation som handlägger skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar, med beaktande av att dessa krav måste vara objektiva och icke diskriminerande och förenliga med unionsrätten. |
| --- | --- |

h)

De gällande krav som fastställts i unionslagstiftningen eller nationella lagstiftningen eller, om medlemsstaterna så föreskriver, av en organisation som handlägger skyddade ursprungsbeteckningar eller geografiska beteckningar, med beaktande av att dessa krav måste vara objektiva och icke diskriminerande och förenliga med unionsrätten.

| i) | Namn på och kontaktuppgifter för de myndigheter eller organ som kontrollerar efterlevnaden av bestämmelserna i produktspecifikationen samt deras särskilda uppgifter. |
| --- | --- |

i)

Namn på och kontaktuppgifter för de myndigheter eller organ som kontrollerar efterlevnaden av bestämmelserna i produktspecifikationen samt deras särskilda uppgifter.

| i) | Namn på och kontaktuppgifter för de myndigheter eller organ som kontrollerar efterlevnaden av bestämmelserna i produktspecifikationen samt deras särskilda uppgifter. |
| --- | --- |

i)

Namn på och kontaktuppgifter för de myndigheter eller organ som kontrollerar efterlevnaden av bestämmelserna i produktspecifikationen samt deras särskilda uppgifter.

3.   I de fall ansökan om skydd avser ett geografiskt område i ett tredjeland ska den utöver de uppgifter som anges i punkterna 1 och 2 innehålla uppgifter som styrker att namnet i fråga är skyddat i ursprungslandet.

3.   I de fall ansökan om skydd avser ett geografiskt område i ett tredjeland ska den utöver de uppgifter som anges i punkterna 1 och 2 innehålla uppgifter som styrker att namnet i fråga är skyddat i ursprungslandet.”

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 10b (nytt)

Artikel 1 – led 10b (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 96 – punkt 5 – styckena 1a och 1b (nya)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10b) | I artikel 96.5 ska följande stycken läggas till:



  ”När en ansökan om skydd vidarebefordras till kommissionen i enlighet med det första stycket i denna punkt ska medlemsstaten inkludera en förklaring om att den anser att den ansökan som lämnats in av den sökande uppfyller kraven för skydd enligt detta avsnitt och om att den intygar att det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d är en korrekt sammanfattning av produktspecifikationen.




  Medlemsstaterna ska informera kommissionen om invändningar som kan tas upp till prövning, och som lämnas in inom ramen för det nationella förfarandet.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(10b)

(10b)

I artikel 96.5 ska följande stycken läggas till:

”När en ansökan om skydd vidarebefordras till kommissionen i enlighet med det första stycket i denna punkt ska medlemsstaten inkludera en förklaring om att den anser att den ansökan som lämnats in av den sökande uppfyller kraven för skydd enligt detta avsnitt och om att den intygar att det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d är en korrekt sammanfattning av produktspecifikationen.

”När en ansökan om skydd vidarebefordras till kommissionen i enlighet med det första stycket i denna punkt ska medlemsstaten inkludera en förklaring om att den anser att den ansökan som lämnats in av den sökande uppfyller kraven för skydd enligt detta avsnitt och om att den intygar att det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d är en korrekt sammanfattning av produktspecifikationen.

Medlemsstaterna ska informera kommissionen om invändningar som kan tas upp till prövning, och som lämnas in inom ramen för det nationella förfarandet.”

Medlemsstaterna ska informera kommissionen om invändningar som kan tas upp till prövning, och som lämnas in inom ramen för det nationella förfarandet.”

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 11

Artikel 1 – led 11

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 96 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.
     
  I tillämpliga fall får kommissionen anta genomförandeakter i syfte att tillfälligt avbryta granskningen av ansökan enligt artikel 97.2 tills att en nationell domstol eller ett annat nationellt organ har fattat beslut om en invändning mot ansökan om skydd i sådana fall då medlemsstaten ansåg att kraven uppfylldes i det förberedande nationella förfarandet enligt punkt 5. | utgår |
| Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.” | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.
     
  I tillämpliga fall får kommissionen anta genomförandeakter i syfte att tillfälligt avbryta granskningen av ansökan enligt artikel 97.2 tills att en nationell domstol eller ett annat nationellt organ har fattat beslut om en invändning mot ansökan om skydd i sådana fall då medlemsstaten ansåg att kraven uppfylldes i det förberedande nationella förfarandet enligt punkt 5.

utgår

utgår

Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.”

Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.”

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 12

Artikel 1 – led 12

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 97 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska granska de ansökningar om skydd som den tar emot i enlighet med artikel 94 och artikel 96.5. Kommissionens granskning ska avse uppenbara fel, med beaktande av resultaten av det förberedande nationella förfarandet i den berörda medlemsstaten. | Kommissionen ska granska de ansökningar om skydd som den tar emot i enlighet med artikel 94 och artikel 96.5. Kommissionens granskning ska avse uppenbara fel, med beaktande av resultaten av det förberedande nationella förfarandet i den berörda medlemsstaten.
  Denna granskning ska särskilt gälla det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska granska de ansökningar om skydd som den tar emot i enlighet med artikel 94 och artikel 96.5. Kommissionens granskning ska avse uppenbara fel, med beaktande av resultaten av det förberedande nationella förfarandet i den berörda medlemsstaten.

Kommissionen ska granska de ansökningar om skydd som den tar emot i enlighet med artikel 94 och artikel 96.5. Kommissionens granskning ska avse uppenbara fel, med beaktande av resultaten av det förberedande nationella förfarandet i den berörda medlemsstaten.
  Denna granskning ska särskilt gälla det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d.

Denna granskning ska särskilt gälla det sammanfattande dokument som avses i artikel 94.1 d.

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 14

Artikel 1 – led 14

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 103 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | I artikel 103 ska följande punkt läggas till som punkt 4: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(14)

(14)

I artikel 103 ska följande punkt läggas till som punkt 4:

utgår

utgår

| | ”4.
     
  Det skydd som avses i punkt 2 ska också tillämpas med avseende på varor som förs in i unionens tullområde utan att övergå till fri omsättning i unionens tullområde och med avseende på varor som säljs genom e-handel i unionen.” |
| --- | --- |

”4.
     
  Det skydd som avses i punkt 2 ska också tillämpas med avseende på varor som förs in i unionens tullområde utan att övergå till fri omsättning i unionens tullområde och med avseende på varor som säljs genom e-handel i unionen.”

Ändring 263/rev

Ändring 263/rev

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 14a (nytt)

Artikel 1 – led 14a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 103

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | Artikel 103 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(14a)

(14a)

Artikel 103 ska ersättas med följande:

Artikel 103

”Artikel 103

Skydd

Skydd

1.   Skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar får användas av alla aktörer som saluför vin som har producerats i enlighet med motsvarande produktspecifikation.

1.   Skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar får användas av alla aktörer som saluför vin som har producerats i enlighet med motsvarande produktspecifikation.

2.   Skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar samt viner som använder det skyddade namnet i enlighet med produktspecifikationen ska skyddas mot följande:

2.   Skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar samt viner som använder det skyddade namnet i enlighet med produktspecifikationen ska skyddas mot följande:

| a) | Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av det skyddade namnet |
| --- | --- |

a)

Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av det skyddade namnet

| a) | Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av det skyddade namnet |
| --- | --- |

a)

Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av det skyddade namnet

| | i) | för jämförbara produkter som inte uppfyller kraven i produktspecifikationen för den skyddade beteckningen, eller |
| --- | --- | --- |

i)

för jämförbara produkter som inte uppfyller kraven i produktspecifikationen för den skyddade beteckningen, eller

| | i) | för jämförbara produkter som inte uppfyller kraven i produktspecifikationen för den skyddade beteckningen, eller |
| --- | --- | --- |

i)

för jämförbara produkter som inte uppfyller kraven i produktspecifikationen för den skyddade beteckningen, eller

| | ii) | i den mån detta bruk innebär att en ursprungsbetecknings eller en geografisk betecknings anseende utnyttjas. |
| --- | --- | --- |

ii)

i den mån detta bruk innebär att en ursprungsbetecknings eller en geografisk betecknings anseende utnyttjas.

| | ii) | i den mån detta bruk innebär att en ursprungsbetecknings eller en geografisk betecknings anseende utnyttjas,
  försvagas eller urvattnas, även när ett registrerat namn används som en ingrediens. |
| --- | --- | --- |

ii)

i den mån detta bruk innebär att en ursprungsbetecknings eller en geografisk betecknings anseende utnyttjas,
  försvagas eller urvattnas, även när ett registrerat namn används som en ingrediens.

försvagas eller urvattnas, även när ett registrerat namn används som en ingrediens

| b) | Varje obehörigt bruk, imitation eller anspelning, även när produktens eller tjänstens verkliga ursprung anges eller om det skyddade namnet har översatts, transkriberats eller translittererats eller åtföljs av uttryck som ”stil”, ”typ”, ”metod”, ”sådan som tillverkas i”, ”imitation”, ”smak”, ”liknande” eller dylikt. |
| --- | --- |

b)

Varje obehörigt bruk, imitation eller anspelning, även när produktens eller tjänstens verkliga ursprung anges eller om det skyddade namnet har översatts, transkriberats eller translittererats eller åtföljs av uttryck som ”stil”, ”typ”, ”metod”, ”sådan som tillverkas i”, ”imitation”, ”smak”, ”liknande” eller dylikt.

| b) | Varje obehörigt bruk, imitation eller anspelning, även när produktens eller tjänstens verkliga ursprung anges eller om det skyddade namnet har översatts, transkriberats eller translittererats eller åtföljs av uttryck som ’stil’, ’typ’, ’metod’, ’sådan som tillverkas i’, ’imitation’, ’smak’, ’liknande’ eller dylikt
  , även när de registrerade namnen i fråga används som en ingrediens. |
| --- | --- |

b)

Varje obehörigt bruk, imitation eller anspelning, även när produktens eller tjänstens verkliga ursprung anges eller om det skyddade namnet har översatts, transkriberats eller translittererats eller åtföljs av uttryck som ’stil’, ’typ’, ’metod’, ’sådan som tillverkas i’, ’imitation’, ’smak’, ’liknande’ eller dylikt
  , även när de registrerade namnen i fråga används som en ingrediens.

, även när de registrerade namnen i fråga används som en ingrediens

| c) | Varje annan osann eller vilseledande uppgift om ursprung, härkomst, beskaffenhet eller väsentliga egenskaper hos produkten på dennas inre eller yttre förpackning, reklammaterial eller handlingar, liksom förpackning av vinprodukten i en behållare som är ägnad att inge en oriktig föreställning om vinproduktens verkliga ursprung. |
| --- | --- |

c)

Varje annan osann eller vilseledande uppgift om ursprung, härkomst, beskaffenhet eller väsentliga egenskaper hos produkten på dennas inre eller yttre förpackning, reklammaterial eller handlingar, liksom förpackning av vinprodukten i en behållare som är ägnad att inge en oriktig föreställning om vinproduktens verkliga ursprung.

| c) | Varje annan osann eller vilseledande uppgift om ursprung, härkomst, beskaffenhet eller väsentliga egenskaper hos produkten på dennas inre eller yttre förpackning, reklammaterial eller handlingar, liksom förpackning av vinprodukten i en behållare som är ägnad att inge en oriktig föreställning om vinproduktens verkliga ursprung. |
| --- | --- |

c)

Varje annan osann eller vilseledande uppgift om ursprung, härkomst, beskaffenhet eller väsentliga egenskaper hos produkten på dennas inre eller yttre förpackning, reklammaterial eller handlingar, liksom förpackning av vinprodukten i en behållare som är ägnad att inge en oriktig föreställning om vinproduktens verkliga ursprung.

| d) | Alla andra förfaranden som kan vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung. |
| --- | --- |

d)

Alla andra förfaranden som kan vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung.

| d) | Alla andra förfaranden som kan vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung. |
| --- | --- |

d)

Alla andra förfaranden som kan vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung.

| da) | Varje indikation som i ond tro görs av ett domännamn som liknar eller kan leda till sammanblandning, helt eller delvis, med en skyddad beteckning. |
| --- | --- |

da)

da)

Varje indikation som i ond tro görs av ett domännamn som liknar eller kan leda till sammanblandning, helt eller delvis, med en skyddad beteckning.

Varje indikation som i ond tro görs av ett domännamn som liknar eller kan leda till sammanblandning, helt eller delvis, med en skyddad beteckning.

3.   Skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar ska inte bli generiska i unionen i den mening som avses i artikel 101.1.

3.   Skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar ska inte bli generiska i unionen i den mening som avses i artikel 101.1.

3a.
     
  Det skydd som avses i punkt 2 ska också tillämpas med avseende på varor som förs in i unionens tullområde utan att övergå till fri omsättning i unionens tullområde och med avseende på varor som säljs genom e-handel i unionen.

3b.
     
  Om det geografiska området för ett vin med skyddad ursprungsbeteckning omfattas av en annan skyddad ursprungsbeteckning vars geografiska område är större, får medlemsstaterna fastställa på vilka villkor vinerna i fråga kan omfattas av denna andra skyddade ursprungsbeteckning. Dessa villkor ska anges i produktspecifikationen för de berörda vinerna.”

Ändring 237

Ändring 237

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 14b (nytt)

Artikel 1 – led 14b (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 105

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (14b) | Artikel 105 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(14b)

(14b)

Artikel 105 ska ersättas med följande:

Artikel 105

”Artikel 105

Ändringar av produktspecifikationer

Ändringar av produktspecifikationer

En sökande som uppfyller villkoren i artikel 95 får ansöka om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, till exempel för att ta hänsyn till den vetenskapliga eller tekniska utvecklingen eller för att göra en ny avgränsning av det geografiska området i enlighet med artikel 94.2 andra stycket d. I ansökan ska det anges vilka ändringar som begärs och vilken motiveringen är.

1.
     En sökande som uppfyller villkoren i artikel 95 får ansöka om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, till exempel för att ta hänsyn till den vetenskapliga eller tekniska utvecklingen eller för att göra en ny avgränsning av det geografiska området i enlighet med artikel 94.2 andra stycket d. I ansökan ska det anges vilka ändringar som begärs och vilken motiveringen är.

1a.
     
  Ändringar av en produktspecifikation ska delas upp i två kategorier enligt följande, beroende på hur viktiga de är: ändringar som kräver ett invändningsförfarande på unionsnivå (unionsändringar) och ändringar som ska behandlas av medlemsstaterna eller tredjeländer (standardändringar).

En ändring anses vara en unionsändring om

En ändring anses vara en unionsändring om

| a) | den inbegriper en ändring av namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen eller den skyddade geografiska beteckningen, |
| --- | --- |

a)

a)

den inbegriper en ändring av namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen eller den skyddade geografiska beteckningen,

den inbegriper en ändring av namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen eller den skyddade geografiska beteckningen,

| b) | den består av en ändring, en indragning eller ett tillägg av en kategori vinprodukter som avses i del II i bilaga VII, |
| --- | --- |

b)

b)

den består av en ändring, en indragning eller ett tillägg av en kategori vinprodukter som avses i del II i bilaga VII,

den består av en ändring, en indragning eller ett tillägg av en kategori vinprodukter som avses i del II i bilaga VII,

| c) | det finns en risk att den upphäver det samband som avses i artikel 93.1 a i eller b i, |
| --- | --- |

c)

c)

det finns en risk att den upphäver det samband som avses i artikel 93.1 a i eller b i,

det finns en risk att den upphäver det samband som avses i artikel 93.1 a i eller b i,

| d) | den medför en ökad begränsning av handeln med produkten. |
| --- | --- |

d)

d)

den medför en ökad begränsning av handeln med produkten.

den medför en ökad begränsning av handeln med produkten.

Ansökningar om unionsändringar som lämnats in av tredjeland eller producenter i tredjeland ska innehålla bevis för att den begärda ändringen är förenlig med de lagar om skydd av ursprungsbeteckning eller av geografisk beteckning som gäller i de relevanta tredjeländerna.

Ansökningar om unionsändringar som lämnats in av tredjeland eller producenter i tredjeland ska innehålla bevis för att den begärda ändringen är förenlig med de lagar om skydd av ursprungsbeteckning eller av geografisk beteckning som gäller i de relevanta tredjeländerna.

Alla andra ändringar ska anses vara standardändringar.

Alla andra ändringar ska anses vara standardändringar.

1b.
     
  En tillfällig ändring ska vara en standardändring som gäller en tillfällig förändring av produktspecifikationen till följd av att de offentliga myndigheterna infört obligatoriska sanitära och fytosanitära åtgärder eller som har samband med naturkatastrofer eller svåra väderförhållanden som formellt har erkänts av de behöriga myndigheterna.

1c.
     
  Vid förändringar i produktionsvillkoren för vinstockar avsedda för produktion med skyddad ursprungsbeteckning ska de befintliga vinstockarna fortsätta att omfattas av rätten att producera med skyddad ursprungsbeteckning under en period som anges i produktspecifikationen och senast till dess att de har röjts.”

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 14c (nytt)

Artikel 1 – led 14c (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 105a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14c) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(14c)

(14c)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 105a

”Artikel 105a

Unionsändringar

Unionsändringar

1.
     
  En ansökan om godkännande av en unionsändring av produktspecifikationer ska i tillämpliga delar följa det förfarande som fastställs i artiklarna 94 och 96–99. Ansökningar om godkännande av en unionsändring av produktspecifikationer ska anses vara giltiga om de lämnas in i enlighet med artikel 105 och om de är fullständiga och uttömmande och har utfärdats enligt vederbörliga krav. Kommissionens godkännande av en ansökan om godkännande av en unionsändring av produktspecifikationer ska enbart gälla de ändringar som lämnats in i själva ansökan.

2.
     
  Om kommissionen, på grundval av den granskning som genomförs i enlighet med artikel 97.2, anser att de villkor som fastställs i artikel 97.3 är uppfyllda ska den offentliggöra ansökan om en unionsändring i Europeiska unionens officiella tidning. Det slutliga beslutet om godkännande av ändringen ska antas utan tillämpning av det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2, såvida inte en tillåtlig invändning har lämnats in eller ansökan om ändring har avslagits; om så är fallet gäller artikel 99 andra stycket.

3.
     
  Om en ansökan inte anses vara tillåtlig ska de behöriga myndigheterna i medlemsstaten eller tredjelandet eller sökanden som är etablerad i tredjelandet informeras om skälen till att ansökan inte är tillåtlig.

4.
     
  Ansökningar om godkännande av unionsändringar ska uteslutande innehålla unionsändringar. Om en ansökan om en unionsändring också innehåller standardändringar eller tillfälliga ändringar ska förfarandet för unionsändringar tillämpas enbart på unionsändringarna. Standardändringarna och de tillfälliga ändringarna ska betraktas som inte insända.

5.
     
  Vid granskning av ansökan om ändringar ska kommissionen inrikta sig på de föreslagna ändringarna.”

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 14d (nytt)

Artikel 1 – led 14d (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 105b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14d) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(14d)

(14d)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 105b

”Artikel 105b

Standardändringar

Standardändringar

1.
     
  Standardändringar ska godkännas och offentliggöras av de medlemsstater vars geografiska område ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen hänför sig till.

Ansökan om godkännande av en standardändring av en produktspecifikation ska lämnas in till myndigheterna i den medlemsstat vars geografiska område ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen hänför sig till. Sökande ska uppfylla de villkor som fastställs i artikel 95. Om ansökan om godkännande av en standardändring av en produktspecifikation inte kommer från den sökande som har lämnat in ansökan om skydd av det eller de namn som produktspecifikationen avser ska medlemsstaten ge den ursprungliga sökanden tillfälle att lämna synpunkter på ansökan, förutsatt att den sökanden fortfarande existerar.

Ansökan om godkännande av en standardändring av en produktspecifikation ska lämnas in till myndigheterna i den medlemsstat vars geografiska område ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen hänför sig till. Sökande ska uppfylla de villkor som fastställs i artikel 95. Om ansökan om godkännande av en standardändring av en produktspecifikation inte kommer från den sökande som har lämnat in ansökan om skydd av det eller de namn som produktspecifikationen avser ska medlemsstaten ge den ursprungliga sökanden tillfälle att lämna synpunkter på ansökan, förutsatt att den sökanden fortfarande existerar.

Ansökan om en standardändring ska innehålla en beskrivning av standardändringarna, en sammanfattning av skälen till att en ändring behövs och visa att de föreslagna ändringarna är att betrakta som standardändringar i enlighet med artikel 105.

Ansökan om en standardändring ska innehålla en beskrivning av standardändringarna, en sammanfattning av skälen till att en ändring behövs och visa att de föreslagna ändringarna är att betrakta som standardändringar i enlighet med artikel 105.

2.
     
  Om medlemsstaten anser att kraven är uppfyllda får den godkänna och offentliggöra standardändringen. Beslut om godkännande ska innehålla det ändrade konsoliderade sammanfattande dokumentet, i förekommande fall, och den ändrade konsoliderade produktspecifikationen.

Standardändringen ska vara tillämplig i medlemsstaten så snart den har offentliggjorts. Medlemsstaten ska underrätta kommissionen om standardändringarna senast en månad efter den dag då det nationella beslutet om godkännande offentliggjordes.

Standardändringen ska vara tillämplig i medlemsstaten så snart den har offentliggjorts. Medlemsstaten ska underrätta kommissionen om standardändringarna senast en månad efter den dag då det nationella beslutet om godkännande offentliggjordes.

3.
     
  Beslut om godkännande av standardändringar som rör vinprodukter med ursprung i tredjeland ska fattas i enlighet med det system som gäller i det berörda tredjelandet och ska meddelas kommissionen av en enskild producent eller en producentgrupp med ett legitimt intresse, antingen direkt till kommissionen eller via myndigheterna i det berörda tredjelandet, senast en månad efter den dag då de offentliggjordes.

4.
     
  Om det geografiska området omfattar mer än en medlemsstat ska de berörda medlemsstaterna tillämpa förfarandet för standardändringar separat för den del av området som faller inom deras territorium. Standardändringen ska vara tillämplig efter att det senaste nationella beslutet om godkännande blir tillämpligt. Den medlemsstat som är sist med att godkänna standardändringen ska översända den till kommissionen senast en månad efter den dag då dess beslut om att godkänna standardändringen offentliggjordes.

Om en eller flera av de berörda medlemsstaterna inte antar det nationella beslut om godkännande som avses i första stycket får någon av de andra berörda medlemsstaterna lämna in en ansökan enligt förfarandet för en unionsändring. En sådan regel ska gälla, i tillämpliga delar, även när ett eller flera av de berörda länderna är ett tredjeland.”

Om en eller flera av de berörda medlemsstaterna inte antar det nationella beslut om godkännande som avses i första stycket får någon av de andra berörda medlemsstaterna lämna in en ansökan enligt förfarandet för en unionsändring. En sådan regel ska gälla, i tillämpliga delar, även när ett eller flera av de berörda länderna är ett tredjeland.”

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 14e (nytt)

Artikel 1 – led 14e (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013;

Artikel 105c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14e) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(14e)

(14e)

Följande artikel ska införas:

Artikel 105c

Artikel 105c

Tillfälliga ändringar

Tillfälliga ändringar

1.
     
  Tillfälliga ändringar ska godkännas och offentliggöras av den medlemsstat till vars geografiska område ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen hänför sig. De ska meddelas till kommissionen tillsammans med de skäl som ligger till grund för de tillfälliga ändringarna senast en månad efter den dag då det nationella beslutet om godkännande offentliggjordes. En tillfällig ändring ska vara tillämplig i medlemsstaten så snart den har offentliggjorts.

2.
     
  Om det geografiska området omfattar mer än en medlemsstat ska förfarandet för tillfälliga ändringar tillämpas separat i de berörda medlemsstaterna för den del av området som ligger inom deras territorium. De tillfälliga ändringarna blir inte tillämpliga förrän det senaste nationella beslutet om godkännande blir tillämpligt. Den medlemsstat som godkänner den tillfälliga ändringen sist ska meddela kommissionen om detta senast en månad efter den dag då dess beslut om godkännande offentliggjordes. Denna regel ska i tillämpliga delar gälla även när en eller flera av de berörda länderna är ett tredjeland.

3.
     
  Tillfälliga ändringar som rör vinprodukter med ursprung i tredjeland ska meddelas kommissionen, tillsammans med de skäl som ligger till stöd för de tillfälliga ändringarna, till en enskild producent eller en producentgrupp med ett legitimt intresse, antingen direkt eller via myndigheterna i det tredjelandet senast en månad efter den dag då de godkändes.

4.
     
  Kommissionen ska offentliggöra sådana ändringar inom tre månader från den dag då meddelandet mottogs av medlemsstaten, tredjelandet eller den enskilda producenten eller producentgruppen i tredjelandet. En tillfällig ändring ska vara tillämplig på unionens territorium så snart den har offentliggjorts av kommissionen.

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 15

Artikel 1 – led 15

Förordning (EU) nr 1308/2013;

Artikel 106

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Artikel 106 ska ersättas med följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(15)

(15)

Artikel 106 ska ersättas med följande:

utgår

utgår

”Artikel 106

”Artikel 106

Avregistrering

Avregistrering

Kommissionen får, på eget initiativ eller på motiverad begäran av en medlemsstat, ett tredjeland eller en fysisk eller juridisk person som har ett legitimt intresse, anta genomförandeakter, för att dra in skyddet av en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning i följande fall:

Kommissionen får, på eget initiativ eller på motiverad begäran av en medlemsstat, ett tredjeland eller en fysisk eller juridisk person som har ett legitimt intresse, anta genomförandeakter, för att dra in skyddet av en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning i följande fall:

| (a) | Om villkoren i produktspecifikationen inte längre uppfylls. |
| --- | --- |

(a)

(a)

Om villkoren i produktspecifikationen inte längre uppfylls.

Om villkoren i produktspecifikationen inte längre uppfylls.

| (b) | Om ingen produkt med den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen har släppts ut på marknaden under minst sju år i följd. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Om ingen produkt med den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen har släppts ut på marknaden under minst sju år i följd.

Om ingen produkt med den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen har släppts ut på marknaden under minst sju år i följd.

| (c) | Om en sökande som uppfyller de villkor som fastställs i artikel 95 anger att denna inte längre vill behålla skyddet av den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Om en sökande som uppfyller de villkor som fastställs i artikel 95 anger att denna inte längre vill behålla skyddet av den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen.

Om en sökande som uppfyller de villkor som fastställs i artikel 95 anger att denna inte längre vill behålla skyddet av den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 15a (nytt)

Artikel 1 – led 15a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013;

Artikel 106

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (15a) | Artikel 106 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(15a)

(15a)

Artikel 106 ska ersättas med följande:

Artikel
  106

Artikel

”Artikel
  106

”Artikel

Avregistrering

Avregistrering

Kommissionen får, på eget initiativ eller på motiverad begäran av en medlemsstat, ett tredjeland eller en fysisk eller juridisk person som har ett legitimt intresse, anta genomförandeakter, för att dra in skyddet av en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning
  om villkoren
  i 
  motsvarande produktspecifikation inte längre är uppfyllda. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

om villkoren

motsvarande produktspecifikation inte längre är uppfyllda. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

1.
     Kommissionen får, på eget initiativ eller på motiverad begäran av en medlemsstat, ett tredjeland eller en fysisk eller juridisk person som har ett legitimt intresse, anta genomförandeakter, för att dra in skyddet av en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning i 
  följande fall:

| a) | Om villkoren i produktspecifikationen inte längre säkerställs. |
| --- | --- |

a)

a)

Om villkoren i produktspecifikationen inte längre säkerställs.

Om villkoren i produktspecifikationen inte längre säkerställs.

| b) | Om ingen produkt med den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen har släppts ut på marknaden under minst sju på varandra följande år. |
| --- | --- |

b)

b)

Om ingen produkt med den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen har släppts ut på marknaden under minst sju på varandra följande år.

Om ingen produkt med den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen har släppts ut på marknaden under minst sju på varandra följande år.

| c) | Om en sökande som uppfyller de villkor som fastställs i artikel 95 uppger att denna inte längre vill behålla skyddet av den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen. |
| --- | --- |

c)

c)

Om en sökande som uppfyller de villkor som fastställs i artikel 95 uppger att denna inte längre vill behålla skyddet av den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen.

Om en sökande som uppfyller de villkor som fastställs i artikel 95 uppger att denna inte längre vill behålla skyddet av den aktuella ursprungsbeteckningen eller geografiska beteckningen.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

1a.
     
  Om kommissionen anser att en ansökan om avregistrering är ogiltig, ska den underrätta den myndighet i medlemsstaten eller i tredjelandet eller den fysiska eller juridiska person som lämnade in ansökan om skälen till att ansökan inte är tillåtlig.

1b.
     
  Motiverade invändningar mot avregistrering ska endast vara tillåtliga om de visar att en berörd part är fortsatt kommersiellt beroende av det registrerade namnet.”

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 15b (nytt)

Artikel 1 – led 15b (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013;

Artikel 106a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15b) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 106a




  Tillfällig märkning och presentation




  När en ansökan om skydd av en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning har vidarebefordrats till kommissionen får producenter använda den vid märkning och presentation och använda nationella logotyper och beteckningar i enlighet med unionslagstiftningen, särskilt förordning (EU) nr 1169/2011.




  Unionssymboler för den skyddade ursprungsbeteckningen eller den skyddade geografiska beteckningen, unionsbeteckningarna ’skyddad ursprungsbeteckning’ eller ’skyddad geografisk beteckning’ och unionsförkortningarna ’SUB’ eller ’SGB’ får inte förekomma i märkningen förrän efter att det beslut som beviljar skydd för en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning har offentliggjorts.




  Om ansökan avslås får vinprodukter som blivit märkta i enlighet med första stycket fortsätta saluföras till dess att lagren tömts.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(15b)

(15b)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 106a

Tillfällig märkning och presentation

När en ansökan om skydd av en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning har vidarebefordrats till kommissionen får producenter använda den vid märkning och presentation och använda nationella logotyper och beteckningar i enlighet med unionslagstiftningen, särskilt förordning (EU) nr 1169/2011.

Unionssymboler för den skyddade ursprungsbeteckningen eller den skyddade geografiska beteckningen, unionsbeteckningarna ’skyddad ursprungsbeteckning’ eller ’skyddad geografisk beteckning’ och unionsförkortningarna ’SUB’ eller ’SGB’ får inte förekomma i märkningen förrän efter att det beslut som beviljar skydd för en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning har offentliggjorts.

Om ansökan avslås får vinprodukter som blivit märkta i enlighet med första stycket fortsätta saluföras till dess att lagren tömts.”

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 15c (nytt)

Artikel 1 – led 15c (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013;

Artikel 107a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15c) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 107a




  Tillämpning av produktspecifikation på arealer där det framställs vinsprit




  Medlemsstaterna får tillämpa en produktspecifikation i enlighet med artikel 94.2 på arealer där det framställs vin lämpat för produktion av vinsprit med en geografisk beteckning som registrerats i enlighet med bilaga III till förordning (EG) nr 110/2008.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(15c)

(15c)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 107a

Tillämpning av produktspecifikation på arealer där det framställs vinsprit

Medlemsstaterna får tillämpa en produktspecifikation i enlighet med artikel 94.2 på arealer där det framställs vin lämpat för produktion av vinsprit med en geografisk beteckning som registrerats i enlighet med bilaga III till förordning (EG) nr 110/2008.”

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 17

Artikel 1 – led 17

Förordning (EU) nr 1308/2013;

Artikel 116a – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Inom unionen, ska den behöriga myndighet som avses i punkt 2 eller av ett eller flera organ med delegerade uppgifter i den mening som avses i artikel 3.5 i förordning (EU) 2017/625 som utför produktcertifieringar i enlighet med de kriterier som fastställs i avdelning II kapitel III i den förordningen, årligen kontrollera att produktspecifikationerna följs när vin produceras och under eller efter tappningen. | 3.   Inom unionen, ska den behöriga myndighet som avses i punkt 2 eller av ett eller flera organ med delegerade uppgifter i den mening som avses i artikel 3.5 i förordning (EU) 2017/625 som utför produktcertifieringar i enlighet med de kriterier som fastställs i avdelning II kapitel III i den förordningen, årligen kontrollera att produktspecifikationerna följs när vin produceras och under eller efter tappningen
  , inklusive i den medlemsstat där vinet produceras
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Inom unionen, ska den behöriga myndighet som avses i punkt 2 eller av ett eller flera organ med delegerade uppgifter i den mening som avses i artikel 3.5 i förordning (EU) 2017/625 som utför produktcertifieringar i enlighet med de kriterier som fastställs i avdelning II kapitel III i den förordningen, årligen kontrollera att produktspecifikationerna följs när vin produceras och under eller efter tappningen.

3.   Inom unionen, ska den behöriga myndighet som avses i punkt 2 eller av ett eller flera organ med delegerade uppgifter i den mening som avses i artikel 3.5 i förordning (EU) 2017/625 som utför produktcertifieringar i enlighet med de kriterier som fastställs i avdelning II kapitel III i den förordningen, årligen kontrollera att produktspecifikationerna följs när vin produceras och under eller efter tappningen
  , inklusive i den medlemsstat där vinet produceras
  .

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 17

Artikel 1 – led 17

Förordning (EU) nr 1308/2013;

Artikel 116a – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  De kontroller som avses i punkt 3 ska vara administrativa kontroller och kontroller på plats. Kontrollerna får begränsas till administrativa kontroller endast när de är säkra och det är möjligt att säkerställa att de krav och villkor som fastställs i produktspecifikationen efterlevs fullständigt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  De kontroller som avses i punkt 3 ska vara administrativa kontroller och kontroller på plats. Kontrollerna får begränsas till administrativa kontroller endast när de är säkra och det är möjligt att säkerställa att de krav och villkor som fastställs i produktspecifikationen efterlevs fullständigt.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 17

Artikel 1 – led 17

Förordning (EU) nr 1308/2013;

Artikel 116a – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  För att kontrollera efterlevnaden av produktspecifikationen får de behöriga kontrollmyndigheter eller organ med delegerade uppgifter som avses i punkt 3 kontrollera aktörer som är etablerade i en annan medlemsstat, förutsatt att de är involverade i förpackningen till en produkt som har en registrerad skyddad ursprungsbeteckning inom sitt territorium. Med tanke på det förtroende som de kan ge aktörer och deras produkter mot bakgrund av resultaten av tidigare inspektioner, kan de organ med delegerade uppgifter som avses i punkt 3 inrikta sina kontroller på centrala punkter i produktspecifikationen som tidigare fastställts och kommit till de berörda aktörernas kännedom. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  För att kontrollera efterlevnaden av produktspecifikationen får de behöriga kontrollmyndigheter eller organ med delegerade uppgifter som avses i punkt 3 kontrollera aktörer som är etablerade i en annan medlemsstat, förutsatt att de är involverade i förpackningen till en produkt som har en registrerad skyddad ursprungsbeteckning inom sitt territorium. Med tanke på det förtroende som de kan ge aktörer och deras produkter mot bakgrund av resultaten av tidigare inspektioner, kan de organ med delegerade uppgifter som avses i punkt 3 inrikta sina kontroller på centrala punkter i produktspecifikationen som tidigare fastställts och kommit till de berörda aktörernas kännedom.

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 18

Artikel 1 – led 18

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 119 – punkterna 1 och 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Artikel 119 ska ändras på följande sätt: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(18)

(18)

Artikel 119 ska ändras på följande sätt:

utgår

utgår

| | (a) | I punkt 1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:




  ”Vid märkning och presentation av de produkter som avses i punkterna 1–11, 13, 15, 16, 18 och 19 i bilaga VII del II och som saluförs i unionen eller är avsedda för export, ska följande obligatoriska uppgifter anges:” |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

I punkt 1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

I punkt 1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Vid märkning och presentation av de produkter som avses i punkterna 1–11, 13, 15, 16, 18 och 19 i bilaga VII del II och som saluförs i unionen eller är avsedda för export, ska följande obligatoriska uppgifter anges:”

”Vid märkning och presentation av de produkter som avses i punkterna 1–11, 13, 15, 16, 18 och 19 i bilaga VII del II och som saluförs i unionen eller är avsedda för export, ska följande obligatoriska uppgifter anges:”

| | (b) | Följande ska läggas till som punkt 4:





  ”4.
     
  Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att de produkter som avses i punkt 1 som inte är märkta i överensstämmelse med bestämmelserna i denna förordning inte släpps ut på marknaden, eller, om de redan har släppts ut på marknaden, dras tillbaka.” |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

Följande ska läggas till som punkt 4:

Följande ska läggas till som punkt 4:

”4.
     
  Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att de produkter som avses i punkt 1 som inte är märkta i överensstämmelse med bestämmelserna i denna förordning inte släpps ut på marknaden, eller, om de redan har släppts ut på marknaden, dras tillbaka.”

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 18a (nytt)

Artikel 1 – led 18a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 119

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (18a) | Artikel 119 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(18a)

(18a)

Artikel 119 ska ersättas med följande:

Artikel
  119

Artikel

”Artikel
  119

”Artikel

Obligatoriska uppgifter

Obligatoriska uppgifter

1.   Märkning och presentation av de produkter som avses i punkterna 1–11 samt punkterna 13, 15 och
  16
  i del II i bilaga VII och som saluförs i unionen eller är avsedda för export, ska innehålla följande obligatoriska uppgifter:

1.   Märkning och presentation av de produkter som avses i punkterna 1–11 samt punkterna 13, 15
  , 16, 18
  och
  19
  i del II i bilaga VII och som saluförs i unionen eller är avsedda för export, ska innehålla följande obligatoriska uppgifter:

| a) | Kategorin av vinprodukt enligt del II i bilaga VII. |
| --- | --- |

a)

Kategorin av vinprodukt enligt del II i bilaga VII.

| a) | Kategorin av vinprodukt enligt del II i bilaga VII. |
| --- | --- |

a)

Kategorin av vinprodukt enligt del II i bilaga VII.

| b) | För vin med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning: |
| --- | --- |

b)

För vin med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning:

| b) | För vin med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning: |
| --- | --- |

b)

För vin med skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning:

| | i) | uttrycken skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, och |
| --- | --- | --- |

i)

uttrycken skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, och

| | i) | uttrycken skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, och |
| --- | --- | --- |

i)

uttrycken skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning, och

| | ii) | namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen eller skyddade geografiska beteckningen. |
| --- | --- | --- |

ii)

namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen eller skyddade geografiska beteckningen.

| | ii) | namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen eller skyddade geografiska beteckningen. |
| --- | --- | --- |

ii)

namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen eller skyddade geografiska beteckningen.

| c) | Verklig alkoholhalt i volymprocent. |
| --- | --- |

c)

Verklig alkoholhalt i volymprocent.

| c) | Verklig alkoholhalt i volymprocent. |
| --- | --- |

c)

Verklig alkoholhalt i volymprocent.

| d) | Härkomst. |
| --- | --- |

d)

Härkomst.

| d) | Härkomst. |
| --- | --- |

d)

Härkomst.

| e) | Uppgift om tappningsföretaget eller, när det rör sig om mousserande vin, mousserande vin med tillsats av koldioxid, mousserande kvalitetsvin eller mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ, namnet på producenten eller leverantören. |
| --- | --- |

e)

Uppgift om tappningsföretaget eller, när det rör sig om mousserande vin, mousserande vin med tillsats av koldioxid, mousserande kvalitetsvin eller mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ, namnet på producenten eller leverantören.

| e) | Uppgift om tappningsföretaget eller, när det rör sig om mousserande vin, mousserande vin med tillsats av koldioxid, mousserande kvalitetsvin eller mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ, namnet på producenten eller leverantören. |
| --- | --- |

e)

Uppgift om tappningsföretaget eller, när det rör sig om mousserande vin, mousserande vin med tillsats av koldioxid, mousserande kvalitetsvin eller mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ, namnet på producenten eller leverantören.

| f) | Importören, när det rör sig om importerade viner. |
| --- | --- |

f)

Importören, när det rör sig om importerade viner.

| f) | Importören, när det rör sig om importerade viner. |
| --- | --- |

f)

Importören, när det rör sig om importerade viner.

| g) | Uppgift om sockerhalten när det rör sig om mousserande vin, mousserande vin med tillsats av koldioxid, mousserande kvalitetsvin eller mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ. |
| --- | --- |

g)

Uppgift om sockerhalten när det rör sig om mousserande vin, mousserande vin med tillsats av koldioxid, mousserande kvalitetsvin eller mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ.

| g) | Uppgift om sockerhalten när det rör sig om mousserande vin, mousserande vin med tillsats av koldioxid, mousserande kvalitetsvin eller mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ. |
| --- | --- |

g)

Uppgift om sockerhalten när det rör sig om mousserande vin, mousserande vin med tillsats av koldioxid, mousserande kvalitetsvin eller mousserande kvalitetsvin av aromatisk typ.

| ga) | Näringsvärdesdeklarationen, vars innehåll får begränsas till enbart energivärdet. |
| --- | --- |

ga)

ga)

Näringsvärdesdeklarationen, vars innehåll får begränsas till enbart energivärdet.

Näringsvärdesdeklarationen, vars innehåll får begränsas till enbart energivärdet.

| gb) | Ingrediensförteckningen. |
| --- | --- |

gb)

gb)

Ingrediensförteckningen.

Ingrediensförteckningen.

2.   Med avvikelse från punkt 1 a får hänvisningen till kategorin av vinprodukt uteslutas för vin vars etikett anger namnet på en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning.

2.   Med avvikelse från punkt 1 a får hänvisningen till kategorin av vinprodukt uteslutas för vin vars etikett anger namnet på en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning.

3.   Med avvikelse från punkt 1 b får hänvisningen till uttrycken skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning utelämnas i följande fall:

3.   Med avvikelse från punkt 1 b får hänvisningen till uttrycken skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning utelämnas i följande fall:

| a) | Om ett traditionellt uttryck enligt artikel 112 a anges på etiketten i enlighet med den produktspecifikation som avses i artikel 94.2. |
| --- | --- |

a)

Om ett traditionellt uttryck enligt artikel 112 a anges på etiketten i enlighet med den produktspecifikation som avses i artikel 94.2.

| a) | Om ett traditionellt uttryck enligt artikel 112 a anges på etiketten i enlighet med den produktspecifikation som avses i artikel 94.2. |
| --- | --- |

a)

Om ett traditionellt uttryck enligt artikel 112 a anges på etiketten i enlighet med den produktspecifikation som avses i artikel 94.2.

| b) | I välmotiverade undantagsfall, som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 227 för att säkerställa efterlevnad av gällande märkningspraxis. |
| --- | --- |

b)

I välmotiverade undantagsfall, som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 227 för att säkerställa efterlevnad av gällande märkningspraxis.

| b) | I välmotiverade undantagsfall, som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 227 för att säkerställa efterlevnad av gällande märkningspraxis. |
| --- | --- |

b)

I välmotiverade undantagsfall, som ska fastställas av kommissionen genom delegerade akter i enlighet med artikel 227 för att säkerställa efterlevnad av gällande märkningspraxis.

3a.
     
  För att säkerställa en enhetlig tillämpning av punkt 1 ga ska energivärdet

| a) | uttryckas med siffror och ord eller symboler, och framför allt symbolen (E) för energi, |
| --- | --- |

a)

a)

uttryckas med siffror och ord eller symboler, och framför allt symbolen (E) för energi,

uttryckas med siffror och ord eller symboler, och framför allt symbolen (E) för energi,

| b) | beräknas med hjälp av den omräkningsfaktor som förtecknas i bilaga XIV till förordning (EU) nr 1169/2011, |
| --- | --- |

b)

b)

beräknas med hjälp av den omräkningsfaktor som förtecknas i bilaga XIV till förordning (EU) nr 1169/2011,

beräknas med hjälp av den omräkningsfaktor som förtecknas i bilaga XIV till förordning (EU) nr 1169/2011,

| c) | uttryckas med genomsnittsvärden i kilokalorier som fastställs på grundval av










  i) | producentens analys av vinet, eller |
| --- | --- | --- |

c)

c)

uttryckas med genomsnittsvärden i kilokalorier som fastställs på grundval av

uttryckas med genomsnittsvärden i kilokalorier som fastställs på grundval av

i)

i)

producentens analys av vinet, eller

producentens analys av vinet, eller

| ii) | en beräkning baserad på allmänt fastställda och godtagna uppgifter som grundar sig på genomsnittsvärden för typiska och karakteristiska viner, |
| --- | --- |

ii)

ii)

en beräkning baserad på allmänt fastställda och godtagna uppgifter som grundar sig på genomsnittsvärden för typiska och karakteristiska viner,

en beräkning baserad på allmänt fastställda och godtagna uppgifter som grundar sig på genomsnittsvärden för typiska och karakteristiska viner,

| d) | uttryckas per 100 ml. Dessutom får det uttryckas per förbrukningsenhet, som är lätt att känna igen av konsumenten, under förutsättning att den enhet som används är kvantifierad på etiketten och att antalet enheter som ingår i förpackningen anges. |
| --- | --- |

d)

d)

uttryckas per 100 ml. Dessutom får det uttryckas per förbrukningsenhet, som är lätt att känna igen av konsumenten, under förutsättning att den enhet som används är kvantifierad på etiketten och att antalet enheter som ingår i förpackningen anges.

uttryckas per 100 ml. Dessutom får det uttryckas per förbrukningsenhet, som är lätt att känna igen av konsumenten, under förutsättning att den enhet som används är kvantifierad på etiketten och att antalet enheter som ingår i förpackningen anges.

3b.
     
  Med avvikelse från punkt 1 gb får ingrediensförteckningen även anges på annat sätt än på den etikett som är fäst vid flaskan eller någon annan behållare, förutsatt att en klar och tydlig hänvisning ges på etiketten. Den får inte visas tillsammans med annan information av kommersiell natur eller för marknadsföringssyften.

3c.
     
  Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa att de produkter som avses i punkt 1, som inte är märkta i överensstämmelse med bestämmelserna i denna förordning, inte släpps ut på marknaden, eller om de redan har släppts ut på marknaden, dras tillbaka.

3d.
     
  Aktörer som frivilligt vill underrätta konsumenterna om kalorimängden i vinprodukter från ett regleringsår som börjar före denna förordnings ikraftträdande ska tillämpa artikel 119 i sin helhet.”

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 19a (nytt)

Artikel 1 – led 19a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 120 – punkt 1 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | Följande punkt ska införas:









  ”fa) | Villkor för bevarande av vinstockarnas genetiska resurser.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(19a)

(19a)

Följande punkt ska införas:

”fa)

”fa)

Villkor för bevarande av vinstockarnas genetiska resurser.”

Villkor för bevarande av vinstockarnas genetiska resurser.”

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 20

Artikel 1 – led 20

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 122 – punkt 1 – leden b, c och d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Artikel 122.1 ska ändras på följande sätt: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(20)

(20)

Artikel 122.1 ska ändras på följande sätt:

utgår

utgår

| | (a) | Led b ii ska utgå. |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

Led b ii ska utgå.

Led b ii ska utgå.

| | (b) | I led c ska följande läggas till som led iii:










  ”iii) | Uttryck som avser ett företag och användningsvillkoren för dessa.” |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

(b)

I led c ska följande läggas till som led iii:

I led c ska följande läggas till som led iii:

”iii)

”iii)

Uttryck som avser ett företag och användningsvillkoren för dessa.”

Uttryck som avser ett företag och användningsvillkoren för dessa.”

| | (c) | Led d i ska ersättas med följande:










  ”i) | Villkoren för användning av vissa flaskformer och förslutningar, och en förteckning över vissa specifika flaskformer.” |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

(c)

Led d i ska ersättas med följande:

Led d i ska ersättas med följande:

”i)

”i)

Villkoren för användning av vissa flaskformer och förslutningar, och en förteckning över vissa specifika flaskformer.”

Villkoren för användning av vissa flaskformer och förslutningar, och en förteckning över vissa specifika flaskformer.”

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 20a (nytt)

Artikel 1 – led 20a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 122

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (20a) | Artikel 122 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(20a)

(20a)

Artikel 122 ska ersättas med följande:

Artikel
  122

Artikel

”Artikel
  122

”Artikel

Delegerade befogenheter

Delegerade befogenheter

1.   För att beakta de särdrag som kännetecknar vinsektorn, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 med avseende på regler och restriktioner när det gäller följande:

1.   För att beakta de särdrag som kännetecknar vinsektorn, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 med avseende på regler och restriktioner när det gäller följande:

| a) | Presentation och användning av andra uppgifter i märkningen än de som föreskrivs i detta avsnitt. |
| --- | --- |

a)

Presentation och användning av andra uppgifter i märkningen än de som föreskrivs i detta avsnitt.

| a) | Presentation och användning av andra uppgifter i märkningen än de som föreskrivs i detta avsnitt. |
| --- | --- |

a)

Presentation och användning av andra uppgifter i märkningen än de som föreskrivs i detta avsnitt.

| b) | Obligatoriska uppgifter rörande följande: |
| --- | --- |

b)

Obligatoriska uppgifter rörande följande:

| b) | Obligatoriska uppgifter rörande följande: |
| --- | --- |

b)

Obligatoriska uppgifter rörande följande:

| | i) | Uttryck som ska användas för att formulera de obligatoriska uppgifterna och användningsvillkoren för dessa. |
| --- | --- | --- |

i)

Uttryck som ska användas för att formulera de obligatoriska uppgifterna och användningsvillkoren för dessa.

| | i) | Uttryck som ska användas för att formulera de obligatoriska uppgifterna och användningsvillkoren för dessa. |
| --- | --- | --- |

i)

Uttryck som ska användas för att formulera de obligatoriska uppgifterna och användningsvillkoren för dessa.

| | ii) | Uttryck som avser ett företag och användningsvillkoren för dessa. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

Uttryck som avser ett företag och användningsvillkoren för dessa.

Uttryck som avser ett företag och användningsvillkoren för dessa.

| | iii) | Bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för obligatoriska uppgifter. |
| --- | --- | --- |

iii)

Bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för obligatoriska uppgifter.

| | iii) | Bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för obligatoriska uppgifter. |
| --- | --- | --- |

iii)

Bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för obligatoriska uppgifter.

| | iv) | Bestämmelser om att det kan fastställas ytterligare undantag utöver dem som avses i artikel 119.2 när det gäller utelämnande av hänvisningen till vinproduktens kategori. |
| --- | --- | --- |

iv)

Bestämmelser om att det kan fastställas ytterligare undantag utöver dem som avses i artikel 119.2 när det gäller utelämnande av hänvisningen till vinproduktens kategori.

| | iv) | Bestämmelser om att det kan fastställas ytterligare undantag utöver dem som avses i artikel 119.2 när det gäller utelämnande av hänvisningen till vinproduktens kategori. |
| --- | --- | --- |

iv)

Bestämmelser om att det kan fastställas ytterligare undantag utöver dem som avses i artikel 119.2 när det gäller utelämnande av hänvisningen till vinproduktens kategori.

| | v) | Bestämmelser om användningen av språk. |
| --- | --- | --- |

v)

Bestämmelser om användningen av språk.

| | v) | Bestämmelser om användningen av språk. |
| --- | --- | --- |

v)

Bestämmelser om användningen av språk.

| | va) | Bestämmelser rörande artikel 119.1 gb. |
| --- | --- | --- |

va)

va)

Bestämmelser rörande artikel 119.1 gb.

Bestämmelser rörande artikel 119.1 gb.

| c) | Frivilliga uppgifter rörande följande: |
| --- | --- |

c)

Frivilliga uppgifter rörande följande:

| c) | Frivilliga uppgifter rörande följande: |
| --- | --- |

c)

Frivilliga uppgifter rörande följande:

| | i) | Uttryck som ska användas för att formulera de frivilliga uppgifterna och användningsvillkoren för dessa. |
| --- | --- | --- |

i)

Uttryck som ska användas för att formulera de frivilliga uppgifterna och användningsvillkoren för dessa.

| | i) | Uttryck som ska användas för att formulera de frivilliga uppgifterna och användningsvillkoren för dessa. |
| --- | --- | --- |

i)

Uttryck som ska användas för att formulera de frivilliga uppgifterna och användningsvillkoren för dessa.

| | ii) | Bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för frivilliga uppgifter. |
| --- | --- | --- |

ii)

Bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för frivilliga uppgifter.

| | ii) | Bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för frivilliga uppgifter. |
| --- | --- | --- |

ii)

Bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för frivilliga uppgifter.

| | iia) | Uttryck som avser ett företag och användningsvillkoren för dessa. |
| --- | --- | --- |

iia)

iia)

Uttryck som avser ett företag och användningsvillkoren för dessa.

Uttryck som avser ett företag och användningsvillkoren för dessa.

| d) | Uppgifter rörande presentationen: |
| --- | --- |

d)

Uppgifter rörande presentationen:

| d) | Uppgifter rörande presentationen: |
| --- | --- |

d)

Uppgifter rörande presentationen:

| | i) | Villkoren för användning av vissa flaskformer, och en förteckning över vissa specifika flaskformer. |
| --- | --- | --- |

i)

Villkoren för användning av vissa flaskformer, och en förteckning över vissa specifika flaskformer.

| | i) | Villkoren för användning av vissa flaskformer
  och förslutningar
  , och en förteckning över vissa specifika flaskformer. |
| --- | --- | --- |

i)

Villkoren för användning av vissa flaskformer
  och förslutningar
  , och en förteckning över vissa specifika flaskformer.

och förslutningar

| | ii) | Villkoren för användning av flaskor och förslutningar av typen ”mousserande vin”. |
| --- | --- | --- |

ii)

Villkoren för användning av flaskor och förslutningar av typen ”mousserande vin”.

| | ii) | Villkoren för användning av flaskor och förslutningar av typen ’mousserande vin’. |
| --- | --- | --- |

ii)

Villkoren för användning av flaskor och förslutningar av typen ’mousserande vin’.

| | iii) | Bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för presentation. |
| --- | --- | --- |

iii)

Bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för presentation.

| | iii) | Bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för presentation. |
| --- | --- | --- |

iii)

Bestämmelser om att producentmedlemsstaterna kan fastställa ytterligare regler för presentation.

| | iv) | Bestämmelser om användningen av språk. |
| --- | --- | --- |

iv)

Bestämmelser om användningen av språk.

| | iv) | Bestämmelser om användningen av språk. |
| --- | --- | --- |

iv)

Bestämmelser om användningen av språk.

Kommissionen ska anta de delegerade akter som avses i punkt b led va senast 18 månader efter den ... [det datum då denna ändringsförordning träder i kraft].

Kommissionen ska anta de delegerade akter som avses i punkt b led va senast 18 månader efter den ... [det datum då denna ändringsförordning träder i kraft].

2.   För att säkerställa skyddet för aktörernas legitima intressen ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 med avseende på regler om tillfällig märkning och presentation av viner med ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, om ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen i fråga uppfyller de tillämpliga kraven.

2.   För att säkerställa skyddet för aktörernas legitima intressen ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 med avseende på regler om tillfällig märkning och presentation av viner med ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, om ursprungsbeteckningen eller den geografiska beteckningen i fråga uppfyller de tillämpliga kraven.

3.   För att säkerställa att ekonomiska aktörer inte påverkas negativt ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 med avseende på övergångsbestämmelser vad gäller vin som släppts ut på marknaden och märkts i enlighet med de relevanta regler som gällde före den 1 augusti 2009.

3.   För att säkerställa att ekonomiska aktörer inte påverkas negativt ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 med avseende på övergångsbestämmelser vad gäller vin som släppts ut på marknaden och märkts i enlighet med de relevanta regler som gällde före den 1 augusti 2009.

4.   För att ta hänsyn till särdragen i handeln mellan unionen och vissa tredjeländer ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 med avseende på undantag från bestämmelserna i detta avsnitt i fråga om produkter som ska exporteras när lagstiftningen i det berörda tredjelandet så kräver.

4.   För att ta hänsyn till särdragen i handeln mellan unionen och vissa tredjeländer ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 med avseende på undantag från bestämmelserna i detta avsnitt i fråga om produkter som ska exporteras när lagstiftningen i det berörda tredjelandet så kräver.”

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 21 – led ba (nytt)

Artikel 1 – led 21 – led ba (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 125 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | I artikel 125 ska rubriken ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

I artikel 125 ska rubriken ersättas med följande:

I artikel 125 ska rubriken ersättas med följande:

Avtal inom
  sockersektorn

sockersektorn

”Avtal inom
  sektorn för sockerbetor och sockerrör”

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 21 – led bb (nytt)

Artikel 1 – led 21 – led bb (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 126 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (bb) | I artikel 126 ska rubriken ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(bb)

(bb)

I artikel 126 ska rubriken ersättas med följande:

I artikel 126 ska rubriken ersättas med följande:

Prisrapportering på
  sockermarknaden

sockermarknaden

”Prisrapportering på
  marknaden”

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 21 – led bc (nytt)

Artikel 1 – led 21 – led bc (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 126 – stycke 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (bc) | I artikel 126 ska första stycket ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(bc)

(bc)

I artikel 126 ska första stycket ersättas med följande:

I artikel 126 ska första stycket ersättas med följande:

Kommissionen
  får anta genomförandeakter för att fastställa ett system för rapportering av priser på sockermarknaden, inklusive ett system för offentliggörande av prisnivåer för denna marknad. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2. Det system som avses i första stycket ska basera sig på information från företag som producerar
  vitsocker
  eller från andra aktörer inom sockerhandeln. Informationen ska behandlas konfidentiellt.

Kommissionen

vitsocker

”Kommissionen
  får anta genomförandeakter för att fastställa ett system för rapportering av priser på
  marknaden för sockerbetor och sockerrör å ena sidan, och
  sockermarknaden
  och marknaden för etanol å andra sidan
  , inklusive ett system för offentliggörande av prisnivåer för denna marknad. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2. Det system som avses i första stycket ska basera sig på information från företag som producerar
  socker eller etanol
  eller från andra aktörer inom sockerhandeln
  eller etanolhandeln
  . Informationen ska behandlas konfidentiellt.”

Ändring 269

Ändring 269

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22a (nytt)

Artikel 1 – led 22a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 148

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22a) | Artikel 148 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22a)

(22a)

Artikel 148 ska ersättas med följande:

”Artikel 148

”Artikel 148

”Artikel 148

Avtalsvillkor inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

Avtalsvillkor inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

1.   Om en medlemsstat beslutar att varje leverans av obehandlad mjölk på dess territorium från en jordbrukare till ett bearbetningsföretag för obehandlad mjölk ska omfattas av ett skriftligt avtal mellan parterna och/eller beslutar att den första köparen måste lämna ett skriftligt anbud om avtal för leverans av obehandlad mjölk från jordbrukare, ska detta avtal och/eller sådana anbud om avtal uppfylla de villkor som fastställs i punkt 2.

1.   Om en medlemsstat beslutar att varje leverans av obehandlad mjölk på dess territorium från en jordbrukare till ett bearbetningsföretag för obehandlad mjölk ska omfattas av ett skriftligt avtal mellan parterna och/eller beslutar att den första köparen måste lämna ett skriftligt anbud om avtal för leverans av obehandlad mjölk från jordbrukare, ska detta avtal och/eller sådana anbud om avtal uppfylla de villkor som fastställs i punkt 2.

När en medlemsstat beslutar att leveranser av obehandlad mjölk från en jordbrukare till ett bearbetningsföretag för obehandlad mjölk måste omfattas av ett skriftligt avtal mellan parterna, ska den också besluta om vilket eller vilka steg av leveransen som måste täckas av ett sådant avtal om leveransen av obehandlad mjölk görs via en eller flera uppköpare.

När en medlemsstat beslutar att leveranser av obehandlad mjölk från en jordbrukare till ett bearbetningsföretag för obehandlad mjölk måste omfattas av ett skriftligt avtal mellan parterna, ska den också besluta om vilket eller vilka steg av leveransen som måste täckas av ett sådant avtal om leveransen av obehandlad mjölk görs via en eller flera uppköpare.

Med avseende på tillämpningen av denna artikel avses med uppköpare ett företag som transporterar obehandlad mjölk från en jordbrukare eller från en annan mottagare till ett bearbetningsföretag för obehandlad mjölk, eller till en annan mottagare, där äganderätten till den obehandlade mjölken överförs i vart och ett av fallen.

Med avseende på tillämpningen av denna artikel avses med uppköpare ett företag som transporterar obehandlad mjölk från en jordbrukare eller från en annan mottagare till ett bearbetningsföretag för obehandlad mjölk, eller till en annan mottagare, där äganderätten till den obehandlade mjölken överförs i vart och ett av fallen.

1a.   Om en medlemsstat inte utnyttjar de möjligheter som föreskrivs i punkt 1 i denna artikel får en producent, en producentorganisation eller en sammanslutning av producentorganisationer kräva att leveransen av obehandlad mjölk till ett bearbetningsföretag ska omfattas av ett skriftligt avtal mellan parterna och/eller omfattas av ett skriftligt anbud om avtal från de första köparna, enligt de villkor som fastställs i punkt 4 första stycket i denna artikel.

1a.   Om en medlemsstat inte utnyttjar de möjligheter som föreskrivs i punkt 1 i denna artikel får en producent, en producentorganisation eller en sammanslutning av producentorganisationer kräva att leveransen av obehandlad mjölk till ett bearbetningsföretag ska omfattas av ett skriftligt avtal mellan parterna och/eller omfattas av ett skriftligt anbud om avtal från de första köparna, enligt de villkor som fastställs i punkt 4 första stycket i denna artikel.

Om den första köparen är ett mikroföretag eller ett litet eller medelstort företag i den mening som avses i rekommendation 2003/361/EG ska avtalet och/eller anbudet om avtal inte vara obligatoriskt, utan att detta påverkar parternas möjlighet att använda ett standardavtal som utarbetats av en branschorganisation.

Om den första köparen är ett mikroföretag eller ett litet eller medelstort företag i den mening som avses i rekommendation 2003/361/EG ska avtalet och/eller anbudet om avtal inte vara obligatoriskt, utan att detta påverkar parternas möjlighet att använda ett standardavtal som utarbetats av en branschorganisation.

2.   Avtalet och/eller anbudet om avtal som avses i punkterna 1 och 1a ska

2.   Avtalet och/eller anbudet om avtal som avses i punkterna 1 och 1a ska

| a) | upprättas före leverans, |
| --- | --- |

a)

upprättas före leverans,

| a) | upprättas före leverans, |
| --- | --- |

a)

upprättas före leverans,

| b) | vara skriftligt, och |
| --- | --- |

b)

vara skriftligt, och

| b) | vara skriftligt, och |
| --- | --- |

b)

vara skriftligt, och

| c) | framför allt omfatta följande delar: |
| --- | --- |

c)

framför allt omfatta följande delar:

| c) | framför allt omfatta följande delar: |
| --- | --- |

c)

framför allt omfatta följande delar:

| | i) | Det pris som ska betalas för leveransen, vilket ska |
| --- | --- | --- |

i)

Det pris som ska betalas för leveransen, vilket ska

| | i) | Det pris som ska betalas för leveransen, vilket ska |
| --- | --- | --- |

i)

Det pris som ska betalas för leveransen, vilket ska

| | | — | vara statiskt och anges i avtalet och/eller |
| --- | --- | --- | --- |

—

vara statiskt och anges i avtalet och/eller

| | | — | vara statiskt och anges i avtalet och/eller |
| --- | --- | --- | --- |

—

vara statiskt och anges i avtalet och/eller

| | | — | beräknas utifrån en kombination av olika faktorer som är fastställda i avtalet,
  till exempel marknadsindikatorer som återger förändringar av marknadsförhållandena, levererad volym och kvaliteten på eller sammansättningen av den levererade obehandlade mjölken. |
| --- | --- | --- | --- |

—

beräknas utifrån en kombination av olika faktorer som är fastställda i avtalet,
  till exempel marknadsindikatorer som återger förändringar av marknadsförhållandena, levererad volym och kvaliteten på eller sammansättningen av den levererade obehandlade mjölken.

till exempel marknadsindikatorer som återger förändringar av marknadsförhållandena, levererad volym och kvaliteten på eller sammansättningen av den levererade obehandlade mjölken.

| | | — | beräknas utifrån en kombination av olika faktorer som är fastställda i avtalet,
  däribland relevanta och lättbegripliga indikatorer och ekonomiska index och beräkningsmetoden för slutpriset, som bygger på och hänvisar till relevanta produktions- och marknadskostnader som är lättillgängliga och begripliga och som återger förändringar av marknadsförhållandena, levererad volym och kvaliteten på eller sammansättningen av den levererade obehandlade mjölken. |
| --- | --- | --- | --- |

—

beräknas utifrån en kombination av olika faktorer som är fastställda i avtalet,
  däribland relevanta och lättbegripliga indikatorer och ekonomiska index och beräkningsmetoden för slutpriset, som bygger på och hänvisar till relevanta produktions- och marknadskostnader som är lättillgängliga och begripliga och som återger förändringar av marknadsförhållandena, levererad volym och kvaliteten på eller sammansättningen av den levererade obehandlade mjölken.

däribland relevanta och lättbegripliga indikatorer och ekonomiska index och beräkningsmetoden för slutpriset, som bygger på och hänvisar till relevanta produktions- och marknadskostnader som är lättillgängliga och begripliga och som återger förändringar av marknadsförhållandena, levererad volym och kvaliteten på eller sammansättningen av den levererade obehandlade mjölken.

| | | För detta får de medlemsstater som har beslutat att tillämpa punkt 1 fastställa indikatorer, på grundval av objektiva kriterier och undersökningar om produktionen och livsmedelskedjan, för att när som helst fastställa dessa. |
| --- | --- | --- |

För detta får de medlemsstater som har beslutat att tillämpa punkt 1 fastställa indikatorer, på grundval av objektiva kriterier och undersökningar om produktionen och livsmedelskedjan, för att när som helst fastställa dessa.

För detta får de medlemsstater som har beslutat att tillämpa punkt 1 fastställa indikatorer, på grundval av objektiva kriterier och undersökningar om produktionen och livsmedelskedjan, för att när som helst fastställa dessa.

| | ii) | Den volym obehandlad mjölk som får
  och
  /eller måste levereras samt tidpunkten för dessa leveranser. |
| --- | --- | --- |

ii)

Den volym obehandlad mjölk som får
  och
  /eller måste levereras samt tidpunkten för dessa leveranser.

och

| | ii) | Den volym obehandlad mjölk som får eller måste levereras samt tidpunkten för dessa leveranser.
  Straffklausuler för månatliga överträdelser får inte införas. |
| --- | --- | --- |

ii)

Den volym obehandlad mjölk som får eller måste levereras samt tidpunkten för dessa leveranser.
  Straffklausuler för månatliga överträdelser får inte införas.

Straffklausuler för månatliga överträdelser får inte införas.

| | iii) | Avtalets giltighetstid, som får vara begränsad eller obegränsad och innehålla uppsägningsklausuler |
| --- | --- | --- |

iii)

Avtalets giltighetstid, som får vara begränsad eller obegränsad och innehålla uppsägningsklausuler

| iv) | Uppgifter om betalningsfrister och betalningsförfaranden. |
| --- | --- |

iv)

Uppgifter om betalningsfrister och betalningsförfaranden.

| | iii) | Avtalets giltighetstid, som får vara begränsad eller obegränsad och innehålla uppsägningsklausuler |
| --- | --- | --- |

iii)

Avtalets giltighetstid, som får vara begränsad eller obegränsad och innehålla uppsägningsklausuler

| iv) | Uppgifter om betalningsfrister och betalningsförfaranden. |
| --- | --- |

iv)

Uppgifter om betalningsfrister och betalningsförfaranden.

| | v) | Villkoren för hämtning eller leverans av obehandlad mjölk. |
| --- | --- | --- |

v)

Villkoren för hämtning eller leverans av obehandlad mjölk.

| | v) | Villkoren för hämtning eller leverans av obehandlad mjölk. |
| --- | --- | --- |

v)

Villkoren för hämtning eller leverans av obehandlad mjölk.

| | vi) | Bestämmelser som är tillämpliga vid force majeure. |
| --- | --- | --- |

vi)

Bestämmelser som är tillämpliga vid force majeure.

| | vi) | Bestämmelser som är tillämpliga vid force majeure. |
| --- | --- | --- |

vi)

Bestämmelser som är tillämpliga vid force majeure.

3.   Genom undantag från punkterna 1 och 1a ska ett avtal och/eller ett anbud om avtal inte krävas när obehandlad mjölk levereras från en medlem av ett kooperativ till det kooperativ som medlemmen tillhör och kooperativets stadgar eller de regler och beslut som fastställts i eller inom ramen för dessa stadgar innehåller bestämmelser med liknande effekt som bestämmelserna i punkt 2 a, b och c.

3.   Genom undantag från punkterna 1 och 1a ska ett avtal och/eller ett anbud om avtal inte krävas när obehandlad mjölk levereras från en medlem av ett kooperativ till det kooperativ som medlemmen tillhör och kooperativets stadgar eller de regler och beslut som fastställts i eller inom ramen för dessa stadgar innehåller bestämmelser med liknande effekt som bestämmelserna i punkt 2 a, b och c.

4.   Alla delar av avtal om leverans av obehandlad mjölk som ingås av jordbrukare, mottagare eller bearbetningsföretag för obehandlad mjölk, inbegripet de delar som avses i punkt 2 c, ska förhandlas fritt mellan parterna.

4.   Alla delar av avtal om leverans av obehandlad mjölk som ingås av jordbrukare, mottagare eller bearbetningsföretag för obehandlad mjölk, inbegripet de delar som avses i punkt 2 c, ska förhandlas fritt mellan parterna.

Trots första stycket ska ett eller flera av följande alternativ gälla:

Trots första stycket ska ett eller flera av följande alternativ gälla:

| a) | En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt med ett skriftligt avtal för leverans av obehandlad mjölk får fastställa |
| --- | --- |

a)

En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt med ett skriftligt avtal för leverans av obehandlad mjölk får fastställa

| a) | En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt med ett skriftligt avtal för leverans av obehandlad mjölk får fastställa |
| --- | --- |

a)

En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt med ett skriftligt avtal för leverans av obehandlad mjölk får fastställa

| | i) | en skyldighet för parterna att komma överens om ett förhållande mellan en viss levererad kvantitet och det pris som ska betalas för leveransen, |
| --- | --- | --- |

i)

en skyldighet för parterna att komma överens om ett förhållande mellan en viss levererad kvantitet och det pris som ska betalas för leveransen,

| | i) | en skyldighet för parterna att komma överens om ett förhållande mellan en viss levererad kvantitet och det pris som ska betalas för leveransen, |
| --- | --- | --- |

i)

en skyldighet för parterna att komma överens om ett förhållande mellan en viss levererad kvantitet och det pris som ska betalas för leveransen,

| | ii) | en minimiperiod som endast ska gälla för skriftliga avtal mellan en jordbrukare och en första köpare av obehandlad mjölk; en sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion. |
| --- | --- | --- |

ii)

en minimiperiod som endast ska gälla för skriftliga avtal mellan en jordbrukare och en första köpare av obehandlad mjölk; en sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion.

| | ii) | en minimiperiod som endast ska gälla för skriftliga avtal mellan en jordbrukare och en första köpare av obehandlad mjölk; en sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion. |
| --- | --- | --- |

ii)

en minimiperiod som endast ska gälla för skriftliga avtal mellan en jordbrukare och en första köpare av obehandlad mjölk; en sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion.

| b) | En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt för den första köparen av obehandlad mjölk att ge jordbrukaren ett skriftligt anbud får ange att anbudet måste omfatta en minimiperiod för avtalet enligt bestämmelserna i nationell lagstiftning för detta. En sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

b)

En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt för den första köparen av obehandlad mjölk att ge jordbrukaren ett skriftligt anbud får ange att anbudet måste omfatta en minimiperiod för avtalet enligt bestämmelserna i nationell lagstiftning för detta. En sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion.

| b) | En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt för den första köparen av obehandlad mjölk att ge jordbrukaren ett skriftligt anbud får ange att anbudet måste omfatta en minimiperiod för avtalet enligt bestämmelserna i nationell lagstiftning för detta. En sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

b)

En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt för den första köparen av obehandlad mjölk att ge jordbrukaren ett skriftligt anbud får ange att anbudet måste omfatta en minimiperiod för avtalet enligt bestämmelserna i nationell lagstiftning för detta. En sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion.

Det andra stycket ska inte påverka jordbrukarens rätt att avböja en sådan minimiperiod under förutsättning att denne gör det skriftligen. I ett sådant fall kan parterna fritt förhandla om alla delar i avtalet, inbegripet de som avses i punkt 2 c.

Det andra stycket ska inte påverka jordbrukarens rätt att avböja en sådan minimiperiod under förutsättning att denne gör det skriftligen. I ett sådant fall kan parterna fritt förhandla om alla delar i avtalet, inbegripet de som avses i punkt 2 c.

5.   De medlemsstater som utnyttjar de möjligheter som anges i denna artikel ska informera kommissionen om hur de tillämpas.

5.   De medlemsstater som utnyttjar de möjligheter som anges i denna artikel ska informera kommissionen om hur de tillämpas.

6.   Kommissionen får anta genomförandeakter med åtgärder som krävs för en enhetlig tillämpning av punkt 2 a och b samt punkt 3 i denna artikel och åtgärder som rör den information som medlemsstaterna ska ge i enlighet med denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

6.   Kommissionen får anta genomförandeakter med åtgärder som krävs för en enhetlig tillämpning av punkt 2 a och b samt punkt 3 i denna artikel och åtgärder som rör den information som medlemsstaterna ska ge i enlighet med denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22b (nytt)

Artikel 1 – led 22b (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 149

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22b) | Artikel 149 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22b)

(22b)

Artikel 149 ska ersättas med följande:

Artikel 149

”Artikel 149

Avtalsförhandlingar inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

Avtalsförhandlingar inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

1.   En producentorganisation inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter som är erkänd enligt artikel 161.1 får för sina jordbrukarmedlemmars räkning förhandla om avtal om leverans av obehandlad mjölk från en jordbrukare till ett bearbetningsföretag för obehandlad mjölk eller till en mottagare i den mening som avses i artikel 148.1 tredje stycket för hela eller delar av medlemmarnas samlade produktion.

1.   En producentorganisation inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter som är erkänd enligt artikel 161.1 får för sina jordbrukarmedlemmars räkning förhandla om avtal om leverans av obehandlad mjölk från en jordbrukare till ett bearbetningsföretag för obehandlad mjölk eller till en mottagare i den mening som avses i artikel 148.1 tredje stycket för hela eller delar av medlemmarnas samlade produktion.

2.   En producentorganisation får föra förhandlingar

2.   En producentorganisation får föra förhandlingar

| a) | oavsett om äganderätten till den obehandlade mjölken överförs från jordbrukarna till producentorganisationen eller ej, |
| --- | --- |

a)

oavsett om äganderätten till den obehandlade mjölken överförs från jordbrukarna till producentorganisationen eller ej,

| a) | oavsett om äganderätten till den obehandlade mjölken överförs från jordbrukarna till producentorganisationen eller ej, |
| --- | --- |

a)

oavsett om äganderätten till den obehandlade mjölken överförs från jordbrukarna till producentorganisationen eller ej,

| b) | oavsett om det pris som förhandlas fram är detsamma i fråga om den gemensamma produktionen hos samtliga eller hos några av de medlemmar som är jordbrukare, |
| --- | --- |

b)

oavsett om det pris som förhandlas fram är detsamma i fråga om den gemensamma produktionen hos samtliga eller hos några av de medlemmar som är jordbrukare,

| b) | oavsett om det pris som förhandlas fram är detsamma i fråga om den gemensamma produktionen hos samtliga eller hos några av de medlemmar som är jordbrukare, |
| --- | --- |

b)

oavsett om det pris som förhandlas fram är detsamma i fråga om den gemensamma produktionen hos samtliga eller hos några av de medlemmar som är jordbrukare,

| c) | under förutsättning att samtliga följande villkor är uppfyllda för en viss producentorganisation: |
| --- | --- |

c)

under förutsättning att samtliga följande villkor är uppfyllda för en viss producentorganisation:

| c) | under förutsättning att samtliga följande villkor är uppfyllda för en viss producentorganisation: |
| --- | --- |

c)

under förutsättning att samtliga följande villkor är uppfyllda för en viss producentorganisation:

| | i) | den volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar överstiger inte 3,5  % av den sammanlagda produktionen inom unionen. |
| --- | --- | --- |

i)

den volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar överstiger inte 3,5  % av den sammanlagda produktionen inom unionen.

| | i) | den volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar överstiger inte 4,5  % av den sammanlagda produktionen inom unionen., |
| --- | --- | --- |

i)

den volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar överstiger inte 4,5  % av den sammanlagda produktionen inom unionen.,

| | ii) | den volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar och som produceras i en viss medlemsstat överstiger inte 33 % av den medlemsstatens sammanlagda nationella produktion, |
| --- | --- | --- |

ii)

den volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar och som produceras i en viss medlemsstat överstiger inte 33 % av den medlemsstatens sammanlagda nationella produktion,

| | ii) | den volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar och som produceras i en viss medlemsstat överstiger inte 33 % av den medlemsstatens sammanlagda nationella produktion, |
| --- | --- | --- |

ii)

den volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar och som produceras i en viss medlemsstat överstiger inte 33 % av den medlemsstatens sammanlagda nationella produktion,

| | iii) | den volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar och som levereras i en viss medlemsstat överstiger inte 33 % av den medlemsstatens sammanlagda nationella produktion, |
| --- | --- | --- |

iii)

den volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar och som levereras i en viss medlemsstat överstiger inte 33 % av den medlemsstatens sammanlagda nationella produktion,

| | iii) | den volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar och som levereras i en viss medlemsstat överstiger inte 33 % av den medlemsstatens sammanlagda nationella produktion, |
| --- | --- | --- |

iii)

den volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar och som levereras i en viss medlemsstat överstiger inte 33 % av den medlemsstatens sammanlagda nationella produktion,

| d) | under förutsättning att de berörda jordbrukarna inte är medlemmar i någon annan producentorganisation som också förhandlar om sådana avtal för deras räkning: medlemsstaterna får emellertid i vederbörligen motiverade fall bevilja undantag från detta villkor om jordbrukarna har två distinkta produktionsenheter i olika geografiska områden, |
| --- | --- |

d)

under förutsättning att de berörda jordbrukarna inte är medlemmar i någon annan producentorganisation som också förhandlar om sådana avtal för deras räkning: medlemsstaterna får emellertid i vederbörligen motiverade fall bevilja undantag från detta villkor om jordbrukarna har två distinkta produktionsenheter i olika geografiska områden,

| d) | under förutsättning att de berörda jordbrukarna inte är medlemmar i någon annan producentorganisation som också förhandlar om sådana avtal för deras räkning: medlemsstaterna får emellertid i vederbörligen motiverade fall bevilja undantag från detta villkor om jordbrukarna har två distinkta produktionsenheter i olika geografiska områden, |
| --- | --- |

d)

under förutsättning att de berörda jordbrukarna inte är medlemmar i någon annan producentorganisation som också förhandlar om sådana avtal för deras räkning: medlemsstaterna får emellertid i vederbörligen motiverade fall bevilja undantag från detta villkor om jordbrukarna har två distinkta produktionsenheter i olika geografiska områden,

| e) | under förutsättning att en jordbrukares medlemskap i ett kooperativ inte innebär åtaganden om att den obehandlade mjölken ska levereras i enlighet med kooperativets stadgar eller regler och beslut som föreskrivs i eller följer av dessa stadgar och |
| --- | --- |

e)

under förutsättning att en jordbrukares medlemskap i ett kooperativ inte innebär åtaganden om att den obehandlade mjölken ska levereras i enlighet med kooperativets stadgar eller regler och beslut som föreskrivs i eller följer av dessa stadgar och

| e) | under förutsättning att en jordbrukares medlemskap i ett kooperativ inte innebär åtaganden om att den obehandlade mjölken ska levereras i enlighet med kooperativets stadgar eller regler och beslut som föreskrivs i eller följer av dessa stadgar och |
| --- | --- |

e)

under förutsättning att en jordbrukares medlemskap i ett kooperativ inte innebär åtaganden om att den obehandlade mjölken ska levereras i enlighet med kooperativets stadgar eller regler och beslut som föreskrivs i eller följer av dessa stadgar och

| f) | under förutsättning att producentorganisationen meddelar de behöriga myndigheterna i den medlemsstat eller de medlemsstater där den bedriver sin verksamhet om vilken volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar. |
| --- | --- |

f)

under förutsättning att producentorganisationen meddelar de behöriga myndigheterna i den medlemsstat eller de medlemsstater där den bedriver sin verksamhet om vilken volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar.

| f) | under förutsättning att producentorganisationen meddelar de behöriga myndigheterna i den medlemsstat eller de medlemsstater där den bedriver sin verksamhet om vilken volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar. |
| --- | --- |

f)

under förutsättning att producentorganisationen meddelar de behöriga myndigheterna i den medlemsstat eller de medlemsstater där den bedriver sin verksamhet om vilken volym av obehandlad mjölk som omfattas av sådana förhandlingar.

3.   Utan hinder av villkoren i punkt 2 c ii och iii kan en producentorganisation föra förhandlingar enligt punkt 1, under förutsättning att denna producentorganisations volym av obehandlad mjölk som omfattas av förhandlingarna och som produceras eller levereras i en medlemsstat som har en total årsproduktion av obehandlad mjölk på mindre än 500 000 ton inte överstiger 45 % av den totala nationella produktionen i den medlemsstaten.

3.   Utan hinder av villkoren i punkt 2 c ii och iii kan en producentorganisation föra förhandlingar enligt punkt 1, under förutsättning att denna producentorganisations volym av obehandlad mjölk som omfattas av förhandlingarna och som produceras eller levereras i en medlemsstat som har en total årsproduktion av obehandlad mjölk på mindre än 500 000 ton inte överstiger 45 % av den totala nationella produktionen i den medlemsstaten.

4.   Vid tillämpning av denna artikel inbegriper hänvisningar till producentorganisationer sammanslutningar av sådana producentorganisationer.

4.   Vid tillämpning av denna artikel inbegriper hänvisningar till producentorganisationer sammanslutningar av sådana producentorganisationer.

5.   Vid tillämpning av punkterna 2 c och 3, ska kommissionen på ett sätt som den anser vara lämpligt offentliggöra storleken på produktionen av obehandlad mjölk i unionen och i medlemsstaterna med hjälp av den mest aktuella information som finns tillgänglig.

5.   Vid tillämpning av punkterna 2 c och 3, ska kommissionen på ett sätt som den anser vara lämpligt offentliggöra storleken på produktionen av obehandlad mjölk i unionen och i medlemsstaterna med hjälp av den mest aktuella information som finns tillgänglig.

6.   Genom undantag från punkterna 2 c och 3 får den konkurrensmyndighet som avses i andra stycket i denna punkt, även när de där angivna tröskelvärdena inte överskrids, i enskilda fall besluta att en viss förhandling med producentorganisationen antingen ska återupptas eller inte ska äga rum alls, om myndigheten anser att ett sådant beslut är nödvändigt för att konkurrensen inte ska förhindras eller för att allvarlig skada ska undvikas för små och medelstora företag som bearbetar obehandlad mjölk på dess territorium.

6.   Genom undantag från punkterna 2 c och 3 får den konkurrensmyndighet som avses i andra stycket i denna punkt, även när de där angivna tröskelvärdena inte överskrids, i enskilda fall besluta att en viss förhandling med producentorganisationen antingen ska återupptas eller inte ska äga rum alls, om myndigheten anser att ett sådant beslut är nödvändigt för att konkurrensen inte ska förhindras eller för att allvarlig skada ska undvikas för små och medelstora företag som bearbetar obehandlad mjölk på dess territorium.

För förhandlingar som omfattar mer än en medlemsstat ska det beslut som avses i första stycket antas av kommissionen utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3. I andra fall ska det beslutet fattas av den nationella konkurrensmyndigheten i den medlemsstat som förhandlingarna avser.

För förhandlingar som omfattar mer än en medlemsstat ska det beslut som avses i första stycket antas av kommissionen utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3. I andra fall ska det beslutet fattas av den nationella konkurrensmyndigheten i den medlemsstat som förhandlingarna avser.

De beslut som avses i denna punkt ska inte tillämpas tidigare än den dag de meddelas till de berörda företagen.

De beslut som avses i denna punkt ska inte tillämpas tidigare än den dag de meddelas till de berörda företagen.

7.   Vid tillämpningen av denna artikel ska följande gälla:

7.   Vid tillämpningen av denna artikel ska följande gälla:

| a) | nationell konkurrensmyndighet: den myndighet som avses i artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1/ 2003 (22), |
| --- | --- |

a)

nationell konkurrensmyndighet: den myndighet som avses i artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1/ 2003 (22),

22

| a) | nationell konkurrensmyndighet: den myndighet som avses i artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1/ 2003 (22), |
| --- | --- |

a)

nationell konkurrensmyndighet: den myndighet som avses i artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1/ 2003 (22),

22

| b) | små och medelstora företag: mikroföretag, små eller medelstora företag i den mening som avses i rekommendation 2003/361/EG. |
| --- | --- |

b)

små och medelstora företag: mikroföretag, små eller medelstora företag i den mening som avses i rekommendation 2003/361/EG.

| b) | små och medelstora företag: mikroföretag, små eller medelstora företag i den mening som avses i rekommendation 2003/361/EG. |
| --- | --- |

b)

små och medelstora företag: mikroföretag, små eller medelstora företag i den mening som avses i rekommendation 2003/361/EG.

8.   De medlemsstater där förhandlingar äger rum i enlighet med denna artikel ska informera kommissionen om tillämpningen av punkterna 2 f och 6.

8.   De medlemsstater där förhandlingar äger rum i enlighet med denna artikel ska informera kommissionen om tillämpningen av punkterna 2 f och 6.

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22c (nytt)

Artikel 1 – led 22c (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 150

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22c) | Artikel 150 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22c)

(22c)

Artikel 150 ska ersättas med följande:

Artikel 150

”Artikel 150

Reglering av utbud av ost med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning

Reglering av utbud av ost med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning

1.   På begäran av en producentorganisation erkänd i enlighet med artikel 152.
  3
  , en branschorganisation erkänd i enlighet med artikel 157.
  3
  eller en grupp som avses i artikel 3.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 får medlemsstaterna för en begränsad tidsperiod fastställa bindande bestämmelser för reglering av utbud av ost som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i enlighet med artikel 5.1 och 5.2 i förordning (EU) nr 1151/2012.

1.   På begäran av en producentorganisation erkänd i enlighet med artikel 152.
  1 eller artikel 161.1
  , en branschorganisation erkänd i enlighet med artikel 157.
  1
  eller en grupp som avses i artikel 3.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 får medlemsstaterna för en begränsad tidsperiod fastställa bindande bestämmelser för reglering av utbud av ost som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i enlighet med artikel 5.1 och 5.2 i förordning (EU) nr 1151/2012.

2.   De regler som avses i punkt 1 i denna artikel ska omfattas av en förhandsöverenskommelse mellan parterna i det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012. En sådan överenskommelse ska slutas mellan minst två tredjedelar av mjölkproducenterna eller deras företrädare som företräder minst två tredjedelar av den obehandlade mjölk som används för produktionen av den ost som avses i punkt 1 i denna artikel och, i förekommande fall, minst två tredjedelar av producenterna av denna ost som
  företräder
  minst två tredjedelar av produktionen av osten inom det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012.

2.   De regler som avses i punkt 1 i denna artikel ska omfattas av en förhandsöverenskommelse mellan parterna i det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012. En sådan överenskommelse ska slutas mellan minst två tredjedelar av mjölkproducenterna eller deras företrädare som företräder minst två tredjedelar av den obehandlade mjölk som används för produktionen av den ost som avses i punkt 1 i denna artikel och, i förekommande fall, minst två tredjedelar av producenterna av denna ost
  eller deras representanter,
  som
  står för
  minst två tredjedelar av produktionen av osten inom det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012.

3.   För tillämpningen av punkt 1, och angående ost som har skyddad geografisk beteckning, ska den obehandlade mjölkens geografiska ursprungsområde enligt ostens produktspecifikation vara detsamma som det som anges i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012 för den berörda osten.

3.   För tillämpningen av punkt 1, och angående ost som har skyddad geografisk beteckning, ska den obehandlade mjölkens geografiska ursprungsområde enligt ostens produktspecifikation vara detsamma som det som anges i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012 för den berörda osten.

4.   De bestämmelser som avses i punkt 1

4.   De bestämmelser som avses i punkt 1

| a) | ska endast avse reglering av utbudet av den berörda produkten och ska syfta till att anpassa utbudet av den berörda osten till efterfrågan, |
| --- | --- |

a)

ska endast avse reglering av utbudet av den berörda produkten och ska syfta till att anpassa utbudet av den berörda osten till efterfrågan,

| a) | ska endast avse reglering av utbudet av den berörda produkten och ska syfta till att anpassa utbudet av den berörda osten till efterfrågan, |
| --- | --- |

a)

ska endast avse reglering av utbudet av den berörda produkten och ska syfta till att anpassa utbudet av den berörda osten till efterfrågan,

| b) | ska endast gälla den berörda produkten, |
| --- | --- |

b)

ska endast gälla den berörda produkten,

| b) | ska endast gälla den berörda produkten, |
| --- | --- |

b)

ska endast gälla den berörda produkten,

| c) | får inte vara bindande i mer än
  tre
  år men kan därefter förlängas efter en ny begäran i enlighet med punkt 1, |
| --- | --- |

c)

får inte vara bindande i mer än
  tre
  år men kan därefter förlängas efter en ny begäran i enlighet med punkt 1,

tre

| c) | får inte vara bindande i mer än
  fem
  år men kan därefter förlängas efter en ny begäran i enlighet med punkt 1, |
| --- | --- |

c)

får inte vara bindande i mer än
  fem
  år men kan därefter förlängas efter en ny begäran i enlighet med punkt 1,

fem

| d) | får inte skada handeln med andra produkter än de som omfattas av dessa bestämmelser, |
| --- | --- |

d)

får inte skada handeln med andra produkter än de som omfattas av dessa bestämmelser,

| d) | får inte skada handeln med andra produkter än de som omfattas av dessa bestämmelser, |
| --- | --- |

d)

får inte skada handeln med andra produkter än de som omfattas av dessa bestämmelser,

| e) | får inte gälla transaktioner efter den första saluföringen av den berörda osten, |
| --- | --- |

e)

får inte gälla transaktioner efter den första saluföringen av den berörda osten,

| e) | får inte gälla transaktioner efter den första saluföringen av den berörda osten, |
| --- | --- |

e)

får inte gälla transaktioner efter den första saluföringen av den berörda osten,

| f) | får inte tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser, |
| --- | --- |

f)

får inte tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser,

| f) | får inte tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser, |
| --- | --- |

f)

får inte tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser,

| g) | får inte leda till att en alltför stor andel av den berörda produkten som annars skulle ha varit tillgänglig blockeras, |
| --- | --- |

g)

får inte leda till att en alltför stor andel av den berörda produkten som annars skulle ha varit tillgänglig blockeras,

| g) | får inte leda till att en alltför stor andel av den berörda produkten som annars skulle ha varit tillgänglig blockeras, |
| --- | --- |

g)

får inte leda till att en alltför stor andel av den berörda produkten som annars skulle ha varit tillgänglig blockeras,

| h) | får inte verka diskriminerande, utgöra ett hinder för nya aktörer på marknaden eller leda till att små producenter påverkas negativt, |
| --- | --- |

h)

får inte verka diskriminerande, utgöra ett hinder för nya aktörer på marknaden eller leda till att små producenter påverkas negativt,

| h) | får inte verka diskriminerande, utgöra ett hinder för nya aktörer på marknaden eller leda till att små producenter påverkas negativt, |
| --- | --- |

h)

får inte verka diskriminerande, utgöra ett hinder för nya aktörer på marknaden eller leda till att små producenter påverkas negativt,

| i) | ska bidra till att bevara kvaliteten och/eller utvecklingen av den aktuella produkten, |
| --- | --- |

i)

ska bidra till att bevara kvaliteten och/eller utvecklingen av den aktuella produkten,

| i) | ska bidra till att bevara kvaliteten och/eller utvecklingen av den aktuella produkten, |
| --- | --- |

i)

ska bidra till att bevara kvaliteten och/eller utvecklingen av den aktuella produkten,

| j) | får inte påverka tillämpningen av artikel 149. |
| --- | --- |

j)

får inte påverka tillämpningen av artikel 149.

| j) | får inte påverka tillämpningen av artikel 149. |
| --- | --- |

j)

får inte påverka tillämpningen av artikel 149.

5.   De regler som avses i punkt 1 ska offentliggöras i en officiell tidning i den aktuella medlemsstaten.

5.   De regler som avses i punkt 1 ska offentliggöras i en officiell tidning i den aktuella medlemsstaten.

6.   Medlemsstaterna ska utföra kontroller för att säkerställa att de villkor som anges i punkt 4 uppfylls och, om de nationella myndigheterna upptäcker att dessa villkor inte har uppfyllts, ska de regler som har införts enligt punkt 1 upphöra att gälla.

6.   Medlemsstaterna ska utföra kontroller för att säkerställa att de villkor som anges i punkt 4 uppfylls och, om de nationella myndigheterna upptäcker att dessa villkor inte har uppfyllts, ska de regler som har införts enligt punkt 1 upphöra att gälla.

7.   Medlemsstaterna ska omedelbart meddela kommissionen de regler som de har antagit enligt punkt 1. Kommissionen ska underrätta de övriga medlemsstaterna om meddelande om sådana regler.

7.   Medlemsstaterna ska omedelbart meddela kommissionen de regler som de har antagit enligt punkt 1. Kommissionen ska underrätta de övriga medlemsstaterna om meddelande om sådana regler.

8.   Kommissionen får när som helst anta genomförandeakter som kräver att en medlemsstat ska avskaffa de regler som den har infört enligt punkt 1 om kommissionen anser att dessa regler inte uppfyller villkoren i punkt 4, att de förhindrar eller snedvrider konkurrensen på en stor del av den inre marknaden, att de äventyrar frihandeln eller syftena med artikel 39 i EUF-fördraget. Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3 i denna förordning.

8.   Kommissionen får när som helst anta genomförandeakter som kräver att en medlemsstat ska avskaffa de regler som den har infört enligt punkt 1 om kommissionen anser att dessa regler inte uppfyller villkoren i punkt 4, att de förhindrar eller snedvrider konkurrensen på en stor del av den inre marknaden, att de äventyrar frihandeln eller syftena med artikel 39 i EUF-fördraget. Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3 i denna förordning.”

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22d (nytt)

Artikel 1 – led 22d (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 151

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22d) | Artikel 151 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22d)

(22d)

Artikel 151 ska ersättas med följande:

Artikel 151

”Artikel 151

Obligatoriska deklarationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

Obligatoriska deklarationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

Från och med den 1 april 2015 ska de första köparna av obehandlad mjölk till de behöriga nationella myndigheterna deklarera vilken mängd obehandlad mjölk som har levererats till dem varje månad.

Från och med den 1 april 2015 ska de första köparna av obehandlad mjölk till de behöriga nationella myndigheterna deklarera vilken mängd obehandlad mjölk som har levererats till dem varje månad
  och det genomsnittspris som har betalats. Det ska göras åtskillnad mellan ekologiska och icke-ekologiska jordbruksprodukter. Om den första köparen är ett kooperativ ska genomsnittspriset meddelas vid slutet av det regleringsår som avses i artikel 6 c led (v).

och det genomsnittspris som har betalats. Det ska göras åtskillnad mellan ekologiska och icke-ekologiska jordbruksprodukter. Om den första köparen är ett kooperativ ska genomsnittspriset meddelas vid slutet av det regleringsår som avses i artikel 6 c led (v).

Uppgifterna om genomsnittspriset ska betraktas som konfidentiella och den behöriga myndigheten ska se till att enskilda ekonomiska aktörers specifika genomsnittspriser eller namn inte offentliggörs.

Uppgifterna om genomsnittspriset ska betraktas som konfidentiella och den behöriga myndigheten ska se till att enskilda ekonomiska aktörers specifika genomsnittspriser eller namn inte offentliggörs.

För tillämpningen av denna artikel och artikel 148 avser första köpare ett företag eller en grupp som köper mjölk från producenter

För tillämpningen av denna artikel och artikel 148 avser första köpare ett företag eller en grupp som köper mjölk från producenter

| a) | för insamling, förpackning, lagring, kylning eller bearbetning, inbegripet enligt avtal, |
| --- | --- |

a)

för insamling, förpackning, lagring, kylning eller bearbetning, inbegripet enligt avtal,

| a) | för insamling, förpackning, lagring, kylning eller bearbetning, inbegripet enligt avtal, |
| --- | --- |

a)

för insamling, förpackning, lagring, kylning eller bearbetning, inbegripet enligt avtal,

| b) | för försäljning av den till ett eller flera företag som behandlar eller bearbetar mjölk eller andra mjölkprodukter. |
| --- | --- |

b)

för försäljning av den till ett eller flera företag som behandlar eller bearbetar mjölk eller andra mjölkprodukter.

| b) | för försäljning av den till ett eller flera företag som behandlar eller bearbetar mjölk eller andra mjölkprodukter. |
| --- | --- |

b)

för försäljning av den till ett eller flera företag som behandlar eller bearbetar mjölk eller andra mjölkprodukter.

Medlemsstater ska meddela kommissionen kvantiteten av den obehandlade mjölk som avses i första stycket.

Medlemsstater ska meddela kommissionen kvantiteten av
  och det genomsnittliga priset för
  den obehandlade mjölk som avses i första stycket.

och det genomsnittliga priset för

Kommissionen kan anta genomförandeakter som fastställer regler om innehållet, formatet och tidpunkten för de deklarationer och åtgärder som rör meddelanden från medlemsstaterna i enlighet med denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

Kommissionen kan anta genomförandeakter som fastställer regler om innehållet, formatet och tidpunkten för de deklarationer och åtgärder som rör meddelanden från medlemsstaterna i enlighet med denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22e (nytt)

Artikel 1 – led 22e (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 152

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22e) | Artikel 152 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22e)

(22e)

Artikel 152 ska ersättas med följande:

Artikel 152

”Artikel 152

Totalt antal erkända producentorganisationer

Totalt antal erkända producentorganisationer

1.   Medlemsstaterna får på begäran erkänna producentorganisationer som

1.   Medlemsstaterna får på begäran erkänna producentorganisationer som

| a) | sammansatta och, i enlighet med artikel 153.2 c, kontrollerade av producenter inom en specifik sektor som anges i artikel 1.2, |
| --- | --- |

a)

sammansatta och, i enlighet med artikel 153.2 c, kontrollerade av producenter inom en specifik sektor som anges i artikel 1.2,

| a) | sammansatta och, i enlighet med artikel 153.2 c, kontrollerade av producenter inom en specifik sektor som anges i artikel 1.2, |
| --- | --- |

a)

sammansatta och, i enlighet med artikel 153.2 c, kontrollerade av producenter inom en specifik sektor som anges i artikel 1.2,

| b) | har bildats på initiativ av producenterna själva och som bedriver minst en av följande verksamheter: |
| --- | --- |

b)

har bildats på initiativ av producenterna själva och som bedriver minst en av följande verksamheter:

| b) | har bildats på initiativ av producenterna själva och som bedriver minst en av följande verksamheter: |
| --- | --- |

b)

har bildats på initiativ av producenterna själva och som bedriver minst en av följande verksamheter:

| | i) | Gemensam bearbetning. |
| --- | --- | --- |

i)

Gemensam bearbetning.

| | i) | Gemensam bearbetning. |
| --- | --- | --- |

i)

Gemensam bearbetning.

| | ii) | Gemensam distribution, inklusive genom gemensamma försäljningsplattformar eller gemensamma transporter. |
| --- | --- | --- |

ii)

Gemensam distribution, inklusive genom gemensamma försäljningsplattformar eller gemensamma transporter.

| | ii) | Gemensam distribution, inklusive genom gemensamma försäljningsplattformar eller gemensamma transporter. |
| --- | --- | --- |

ii)

Gemensam distribution, inklusive genom gemensamma försäljningsplattformar eller gemensamma transporter.

| | iii) | Gemensam förpackning, märkning eller marknadsföring. |
| --- | --- | --- |

iii)

Gemensam förpackning, märkning eller marknadsföring.

| | iii) | Gemensam förpackning, märkning eller marknadsföring. |
| --- | --- | --- |

iii)

Gemensam förpackning, märkning eller marknadsföring.

| | iv) | Gemensam organisation av kvalitetskontroll. |
| --- | --- | --- |

iv)

Gemensam organisation av kvalitetskontroll.

| | iv) | Gemensam organisation av kvalitetskontroll. |
| --- | --- | --- |

iv)

Gemensam organisation av kvalitetskontroll.

| | v) | Gemensam användning av utrustning eller lagringsanläggningar. |
| --- | --- | --- |

v)

Gemensam användning av utrustning eller lagringsanläggningar.

| | v) | Gemensam användning av utrustning eller lagringsanläggningar. |
| --- | --- | --- |

v)

Gemensam användning av utrustning eller lagringsanläggningar.

| | vi) | Gemensam avfallshantering direkt kopplad till produktionen. |
| --- | --- | --- |

vi)

Gemensam avfallshantering direkt kopplad till produktionen.

| | vi) | Gemensam avfallshantering direkt kopplad till produktionen. |
| --- | --- | --- |

vi)

Gemensam avfallshantering direkt kopplad till produktionen.

| | vii) | Gemensam anskaffning av insatsvaror. |
| --- | --- | --- |

vii)

Gemensam anskaffning av insatsvaror.

| | vii) | Gemensam anskaffning av insatsvaror. |
| --- | --- | --- |

vii)

Gemensam anskaffning av insatsvaror.

| | viii) | Andra gemensamma tjänsteverksamheter som syftar till att uppnå något av de mål som anges i led c i denna punkt, |
| --- | --- | --- |

viii)

Andra gemensamma tjänsteverksamheter som syftar till att uppnå något av de mål som anges i led c i denna punkt,

| | viii) | Andra gemensamma tjänsteverksamheter som syftar till att uppnå något av de mål som anges i led c i denna punkt, |
| --- | --- | --- |

viii)

Andra gemensamma tjänsteverksamheter som syftar till att uppnå något av de mål som anges i led c i denna punkt,

| c) | har bildats för ett särskilt syfte, som kan inbegripa minst ett av följande mål: |
| --- | --- |

c)

har bildats för ett särskilt syfte, som kan inbegripa minst ett av följande mål:

| c) | har bildats för ett särskilt syfte, som kan inbegripa minst ett av följande mål: |
| --- | --- |

c)

har bildats för ett särskilt syfte, som kan inbegripa minst ett av följande mål:

| | i) | Att säkerställa att produktionen är planerad och anpassad till efterfrågan, särskilt när det gäller kvalitet och kvantitet. |
| --- | --- | --- |

i)

Att säkerställa att produktionen är planerad och anpassad till efterfrågan, särskilt när det gäller kvalitet och kvantitet.

| | i) | Att säkerställa att produktionen är planerad och anpassad till efterfrågan, särskilt när det gäller kvalitet och kvantitet. |
| --- | --- | --- |

i)

Att säkerställa att produktionen är planerad och anpassad till efterfrågan, särskilt när det gäller kvalitet och kvantitet.

| | ii) | Att främja koncentrationen av utbudet och utsläppandet av medlemmarnas produkter på marknaden, bland annat genom direktsaluföring. |
| --- | --- | --- |

ii)

Att främja koncentrationen av utbudet och utsläppandet av medlemmarnas produkter på marknaden, bland annat genom direktsaluföring.

| | ii) | Att främja koncentrationen av utbudet och utsläppandet av medlemmarnas produkter på marknaden, bland annat genom direktsaluföring. |
| --- | --- | --- |

ii)

Att främja koncentrationen av utbudet och utsläppandet av medlemmarnas produkter på marknaden, bland annat genom direktsaluföring.

| | iii) | Att optimera produktionskostnaderna och avkastningen på investeringar som görs som svar på miljö- och djurskyddsstandarder samt att stabilisera produktionspriserna. |
| --- | --- | --- |

iii)

Att optimera produktionskostnaderna och avkastningen på investeringar som görs som svar på miljö- och djurskyddsstandarder samt att stabilisera produktionspriserna.

| | iii) | Att optimera produktionskostnaderna och avkastningen på investeringar som görs som svar på miljö- och djurskyddsstandarder samt att stabilisera produktionspriserna. |
| --- | --- | --- |

iii)

Att optimera produktionskostnaderna och avkastningen på investeringar som görs som svar på miljö- och djurskyddsstandarder samt att stabilisera produktionspriserna.

| | iv) | Att forska om och utveckla initiativ om hållbara produktionsmetoder, innovativa metoder, ekonomisk konkurrenskraft och marknadsutveckling. |
| --- | --- | --- |

iv)

Att forska om och utveckla initiativ om hållbara produktionsmetoder, innovativa metoder, ekonomisk konkurrenskraft och marknadsutveckling.

| | iv) | Att forska om och utveckla initiativ om hållbara produktionsmetoder, innovativa metoder, ekonomisk konkurrenskraft och marknadsutveckling. |
| --- | --- | --- |

iv)

Att forska om och utveckla initiativ om hållbara produktionsmetoder, innovativa metoder, ekonomisk konkurrenskraft och marknadsutveckling.

| | v) | Att främja, och tillhandahålla tekniskt stöd för, användningen av miljövänliga odlings- och produktionsmetoder och sunda djurhanteringsmetoder samt sund teknik och sunda metoder för djurskydd. |
| --- | --- | --- |

v)

Att främja, och tillhandahålla tekniskt stöd för, användningen av miljövänliga odlings- och produktionsmetoder och sunda djurhanteringsmetoder samt sund teknik och sunda metoder för djurskydd.

| | v) | Att främja, och tillhandahålla tekniskt stöd för, användningen av miljövänliga odlings- och produktionsmetoder och sunda djurhanteringsmetoder samt sund teknik och sunda metoder för djurskydd. |
| --- | --- | --- |

v)

Att främja, och tillhandahålla tekniskt stöd för, användningen av miljövänliga odlings- och produktionsmetoder och sunda djurhanteringsmetoder samt sund teknik och sunda metoder för djurskydd.

| | vi) | Att främja, och tillhandahålla tekniskt stöd för, användningen av produktionsstandarder, att förbättra produktkvaliteten och utveckla produkter som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning eller som omfattas av en nationell kvalitetsmärkning. |
| --- | --- | --- |

vi)

Att främja, och tillhandahålla tekniskt stöd för, användningen av produktionsstandarder, att förbättra produktkvaliteten och utveckla produkter som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning eller som omfattas av en nationell kvalitetsmärkning.

| | vi) | Att främja, och tillhandahålla tekniskt stöd för, användningen av produktionsstandarder, att förbättra produktkvaliteten och utveckla produkter som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning eller som omfattas av en nationell kvalitetsmärkning. |
| --- | --- | --- |

vi)

Att främja, och tillhandahålla tekniskt stöd för, användningen av produktionsstandarder, att förbättra produktkvaliteten och utveckla produkter som har skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning eller som omfattas av en nationell kvalitetsmärkning.

| | vii) | Att främja hanteringen av biprodukter och avfall för att skydda kvaliteten på vatten, mark och landskap samt för att bevara och främja den biologiska mångfalden. |
| --- | --- | --- |

vii)

Att främja hanteringen av biprodukter och avfall för att skydda kvaliteten på vatten, mark och landskap samt för att bevara och främja den biologiska mångfalden.

| | vii) | Att främja hanteringen
  och tillvaratagande
  av biprodukter
  , kvarvarande flöden
  och avfall för att skydda kvaliteten på vatten, mark och landskap samt för att bevara och främja den biologiska mångfalden
  och stärka cirkulariteten
  . |
| --- | --- | --- |

vii)

Att främja hanteringen
  och tillvaratagande
  av biprodukter
  , kvarvarande flöden
  och avfall för att skydda kvaliteten på vatten, mark och landskap samt för att bevara och främja den biologiska mångfalden
  och stärka cirkulariteten
  .

och tillvaratagande

, kvarvarande flöden

och stärka cirkulariteten

| | viii) | Att bidra till ett hållbart utnyttjande av naturresurserna och till att mildra effekterna av klimatförändringarna. |
| --- | --- | --- |

viii)

Att bidra till ett hållbart utnyttjande av naturresurserna och till att mildra effekterna av klimatförändringarna.

| | viii) | Att bidra till ett hållbart utnyttjande av naturresurserna och till att mildra effekterna av klimatförändringarna. |
| --- | --- | --- |

viii)

Att bidra till ett hållbart utnyttjande av naturresurserna och till att mildra effekterna av klimatförändringarna.

| | ix) | Att ta fram initiativ när det gäller marknadsföring och saluföring. |
| --- | --- | --- |

ix)

Att ta fram initiativ när det gäller marknadsföring och saluföring.

| | ix) | Att ta fram initiativ när det gäller marknadsföring och saluföring. |
| --- | --- | --- |

ix)

Att ta fram initiativ när det gäller marknadsföring och saluföring.

| | x) | Att förvalta sådana gemensamma fonder
  som avses i de verksamhetsprogram inom sektorn för frukt och grönsaker som avses i artikel 33.3 d i denna förordning och inom ramen för artikel 36 i förordning (EU) nr 1305/2013
  . |
| --- | --- | --- |

x)

Att förvalta sådana gemensamma fonder
  som avses i de verksamhetsprogram inom sektorn för frukt och grönsaker som avses i artikel 33.3 d i denna förordning och inom ramen för artikel 36 i förordning (EU) nr 1305/2013
  .

som avses i de verksamhetsprogram inom sektorn för frukt och grönsaker som avses i artikel 33.3 d i denna förordning och inom ramen för artikel 36 i förordning (EU) nr 1305/2013

| | x) | Att förvalta sådana gemensamma fonder. |
| --- | --- | --- |

x)

Att förvalta sådana gemensamma fonder.

| | xi) | Att tillhandahålla nödvändigt tekniskt stöd för användningen av dels terminshandel, dels försäkringssystem. |
| --- | --- | --- |

xi)

Att tillhandahålla nödvändigt tekniskt stöd för användningen av dels terminshandel, dels försäkringssystem.

| | xi) | Att tillhandahålla nödvändigt tekniskt stöd för användningen av dels terminshandel, dels försäkringssystem. |
| --- | --- | --- |

xi)

Att tillhandahålla nödvändigt tekniskt stöd för användningen av dels terminshandel, dels försäkringssystem.

1a.   Med avvikelse från artikel 101.1 i EUF-fördraget får en producentorganisation som är erkänd enligt punkt 1 i den här artikeln planera produktionen, optimera produktionskostnaderna, släppa ut produkter på marknaden och förhandla om avtal avseende leveransen av jordbruksprodukter för sina medlemmars räkning, för hela eller en del av deras totala produktion.

1a.   Med avvikelse från artikel 101.1 i EUF-fördraget får en producentorganisation som är erkänd enligt punkt 1 i den här artikeln planera produktionen, optimera produktionskostnaderna, släppa ut produkter på marknaden och förhandla om avtal avseende leveransen av jordbruksprodukter för sina medlemmars räkning, för hela eller en del av deras totala produktion.

De verksamheter som avses i första stycket får utföras

De verksamheter som avses i första stycket får utföras

| a) | förutsatt att en eller flera av de verksamheter som avses i punkt 1 b i–vii verkligen utövas och därigenom bidrar till att de mål som anges i artikel 39 i EUF-fördraget uppnås, |
| --- | --- |

a)

förutsatt att en eller flera av de verksamheter som avses i punkt 1 b i–vii verkligen utövas och därigenom bidrar till att de mål som anges i artikel 39 i EUF-fördraget uppnås,

| a) | förutsatt att en eller flera av de verksamheter som avses i punkt 1 b i–vii verkligen utövas och därigenom bidrar till att de mål som anges i artikel 39 i EUF-fördraget uppnås, |
| --- | --- |

a)

förutsatt att en eller flera av de verksamheter som avses i punkt 1 b i–vii verkligen utövas och därigenom bidrar till att de mål som anges i artikel 39 i EUF-fördraget uppnås,

| b) | förutsatt att producentorganisationen koncentrerar utbudet och släpper ut medlemmarnas produkter på marknaden, oavsett om äganderätten till jordbruksprodukterna överförs från producenterna till producentorganisationen eller ej, |
| --- | --- |

b)

förutsatt att producentorganisationen koncentrerar utbudet och släpper ut medlemmarnas produkter på marknaden, oavsett om äganderätten till jordbruksprodukterna överförs från producenterna till producentorganisationen eller ej,

| b) | förutsatt att producentorganisationen koncentrerar utbudet och släpper ut medlemmarnas produkter på marknaden, oavsett om äganderätten till jordbruksprodukterna överförs från producenterna till producentorganisationen eller ej, |
| --- | --- |

b)

förutsatt att producentorganisationen koncentrerar utbudet och släpper ut medlemmarnas produkter på marknaden, oavsett om äganderätten till jordbruksprodukterna överförs från producenterna till producentorganisationen eller ej,

| c) | oavsett om det framförhandlade priset är detsamma för några eller alla medlemmars samlade produktion eller ej, |
| --- | --- |

c)

oavsett om det framförhandlade priset är detsamma för några eller alla medlemmars samlade produktion eller ej,

| c) | oavsett om det framförhandlade priset är detsamma för några eller alla medlemmars samlade produktion eller ej, |
| --- | --- |

c)

oavsett om det framförhandlade priset är detsamma för några eller alla medlemmars samlade produktion eller ej,

| d) | förutsatt att de berörda producenterna inte är medlemmar i någon annan producentorganisation när det gäller de produkter som omfattas av de verksamheter som anges i första stycket, |
| --- | --- |

d)

förutsatt att de berörda producenterna inte är medlemmar i någon annan producentorganisation när det gäller de produkter som omfattas av de verksamheter som anges i första stycket,

| d) | förutsatt att de berörda producenterna inte är medlemmar i någon annan producentorganisation när det gäller de produkter som omfattas av de verksamheter som anges i första stycket, |
| --- | --- |

d)

förutsatt att de berörda producenterna inte är medlemmar i någon annan producentorganisation när det gäller de produkter som omfattas av de verksamheter som anges i första stycket,

| e) | förutsatt att jordbruksprodukten inte omfattas av en leveransskyldighet som följer av jordbrukarens medlemskap i ett kooperativ, som inte självt är medlem i de berörda producentorganisationerna, i enlighet med de villkor som fastställs i kooperativets stadgar eller regler och beslut som fastställs i eller följer av dessa stadgar. |
| --- | --- |

e)

förutsatt att jordbruksprodukten inte omfattas av en leveransskyldighet som följer av jordbrukarens medlemskap i ett kooperativ, som inte självt är medlem i de berörda producentorganisationerna, i enlighet med de villkor som fastställs i kooperativets stadgar eller regler och beslut som fastställs i eller följer av dessa stadgar.

| e) | förutsatt att jordbruksprodukten inte omfattas av en leveransskyldighet som följer av jordbrukarens medlemskap i ett kooperativ, som inte självt är medlem i de berörda producentorganisationerna, i enlighet med de villkor som fastställs i kooperativets stadgar eller regler och beslut som fastställs i eller följer av dessa stadgar. |
| --- | --- |

e)

förutsatt att jordbruksprodukten inte omfattas av en leveransskyldighet som följer av jordbrukarens medlemskap i ett kooperativ, som inte självt är medlem i de berörda producentorganisationerna, i enlighet med de villkor som fastställs i kooperativets stadgar eller regler och beslut som fastställs i eller följer av dessa stadgar.

Medlemsstaterna får emellertid i vederbörligen motiverade fall avvika från villkoret i andra stycket d om organisationens producentmedlemmar har två distinkta produktionsenheter i olika geografiska områden.

Medlemsstaterna får emellertid i vederbörligen motiverade fall avvika från villkoret i andra stycket d om organisationens producentmedlemmar har två distinkta produktionsenheter i olika geografiska områden.

1b.   Vid tillämpning av denna artikel avses med producentorganisationer även sammanslutningar av sådana producentorganisationer som är erkända enligt artikel 156.1, om sådana sammanslutningar uppfyller kraven i punkt 1 i den här artikeln.

1b.   Vid tillämpning av denna artikel avses med producentorganisationer även sammanslutningar av sådana producentorganisationer som är erkända enligt artikel 156.1, om sådana sammanslutningar uppfyller kraven i punkt 1 i den här artikeln.

1c.   Den nationella konkurrensmyndighet som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1/2003 får i enskilda fall besluta att en eller flera av de verksamheter som anges i punkt 1a första stycket i framtiden ska ändras, avbrytas eller inte alls äga rum om myndigheten anser att ett sådant beslut är nödvändigt för att konkurrensen inte ska hindras eller om den finner att målen i artikel 39 i EUF-fördraget äventyras.

1c.   Den nationella konkurrensmyndighet som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1/2003 får i enskilda fall besluta att en eller flera av de verksamheter som anges i punkt 1a första stycket i framtiden ska ändras, avbrytas eller inte alls äga rum om myndigheten anser att ett sådant beslut är nödvändigt för att konkurrensen inte ska hindras eller om den finner att målen i artikel 39 i EUF-fördraget äventyras.

För förhandlingar som omfattar mer än en medlemsstat ska det beslut som avses i första stycket i denna punkt fattas av kommissionen utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.

För förhandlingar som omfattar mer än en medlemsstat ska det beslut som avses i första stycket i denna punkt fattas av kommissionen utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.

När den nationella konkurrensmyndigheten vidtar åtgärder enligt första stycket i denna punkt ska den skriftligen informera kommissionen före eller utan dröjsmål efter det att den första formella undersökningsåtgärden har inletts, och ska underrätta kommissionen om besluten omedelbart efter att de antagits.

När den nationella konkurrensmyndigheten vidtar åtgärder enligt första stycket i denna punkt ska den skriftligen informera kommissionen före eller utan dröjsmål efter det att den första formella undersökningsåtgärden har inletts, och ska underrätta kommissionen om besluten omedelbart efter att de antagits.

De beslut som avses i denna punkt ska inte tillämpas tidigare än den dag de meddelas till de berörda företagen.

De beslut som avses i denna punkt ska inte tillämpas tidigare än den dag de meddelas till de berörda företagen.

2.   En producentorganisation som erkänns enligt
  denna
  punkt 1 får behålla erkännandet om den saluför andra produkter som omfattas av KN-nummer ex2208 än dem som avses i bilaga I till fördragen, förutsatt att dessa produkters andel inte överstiger 49 % av det sammanlagda värdet av producentorganisationens saluförda produktion och att dessa produkter inte erhåller unionsstöd. När det gäller producentorganisationer i sektorn för frukt och grönsaker ska dessa produkter inte ingå i värdet av saluförd produktion enligt artikel 34.2.

2.   En producentorganisation som erkänns enligt punkt 1 får behålla erkännandet om den saluför andra produkter som omfattas av KN-nummer ex 2208 än dem som avses i bilaga I till fördragen, förutsatt att dessa produkters andel inte överstiger 49 % av det sammanlagda värdet av producentorganisationens saluförda produktion och att dessa produkter inte erhåller unionsstöd. När det gäller producentorganisationer i sektorn för frukt och grönsaker ska dessa produkter inte ingå i värdet av saluförd produktion enligt artikel 34.2.”

Ändring 238

Ändring 238

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22f (nytt)

Artikel 1 – led 22f (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 153

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22f) | Artikel 153 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22f)

(22f)

Artikel 153 ska ersättas med följande:

Artikel 153

”Artikel 153

Producentorganisationernas stadgar

Producentorganisationernas stadgar

1.   I producentorganisationens stadgar ska producentmedlemmarna framför allt åläggas att

1.   I producentorganisationens stadgar ska producentmedlemmarna framför allt åläggas att

| a) | tillämpa de regler som producentorganisationen antagit när det gäller produktionsrapportering, produktion, saluföring och miljöskydd, |
| --- | --- |

a)

tillämpa de regler som producentorganisationen antagit när det gäller produktionsrapportering, produktion, saluföring och miljöskydd,

| a) | tillämpa de regler som producentorganisationen antagit när det gäller produktionsrapportering, produktion, saluföring och miljöskydd, |
| --- | --- |

a)

tillämpa de regler som producentorganisationen antagit när det gäller produktionsrapportering, produktion, saluföring och miljöskydd,

| b) | endast tillhöra en producentorganisation för en viss produkt från jordbruksföretaget;
  medlemsstaterna får emellertid i vederbörligen motiverade fall bevilja undantag från detta villkor om organisationens producentmedlemmar har två distinkta produktionsenheter i olika geografiska områden, |
| --- | --- |

b)

endast tillhöra en producentorganisation för en viss produkt från jordbruksföretaget;
  medlemsstaterna får emellertid i vederbörligen motiverade fall bevilja undantag från detta villkor om organisationens producentmedlemmar har två distinkta produktionsenheter i olika geografiska områden,

medlemsstaterna får emellertid i vederbörligen motiverade fall bevilja undantag från detta villkor om organisationens producentmedlemmar har två distinkta produktionsenheter i olika geografiska områden,

| b) | endast tillhöra en producentorganisation för en viss produkt från jordbruksföretaget; |
| --- | --- |

b)

endast tillhöra en producentorganisation för en viss produkt från jordbruksföretaget;

| c) | tillhandahålla den information som producentorganisationen begär för statistiska ändamål. |
| --- | --- |

c)

tillhandahålla den information som producentorganisationen begär för statistiska ändamål.

| c) | tillhandahålla den information som producentorganisationen begär för statistiska ändamål. |
| --- | --- |

c)

tillhandahålla den information som producentorganisationen begär för statistiska ändamål.

Medlemsstaterna får emellertid bevilja undantag från första stycket b i vederbörligen motiverade fall:

Medlemsstaterna får emellertid bevilja undantag från första stycket b i vederbörligen motiverade fall:

| i) | Om organisationens producentmedlemmar har två distinkta produktionsenheter i olika geografiska områden. |
| --- | --- |

i)

i)

Om organisationens producentmedlemmar har två distinkta produktionsenheter i olika geografiska områden.

Om organisationens producentmedlemmar har två distinkta produktionsenheter i olika geografiska områden.

| ii) | Om den producentorganisation som erkänts i enlighet med artikel 152, till vilken producenterna redan tillhör, i enlighet med punkt 2 c demokratiskt har beslutat att tillåta sina producentmedlemmar att vara medlemmar i en annan erkänd producentorganisation enligt följande villkor








  — | producentmedlemmarna har en viss produkt, som är avsedd för olika användningar, och den primära producentorganisation som producenterna redan tillhör inte erbjuder avsättningsmöjligheter för den andra användningen som producenterna har avsett för sin produkt, eller |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

Om den producentorganisation som erkänts i enlighet med artikel 152, till vilken producenterna redan tillhör, i enlighet med punkt 2 c demokratiskt har beslutat att tillåta sina producentmedlemmar att vara medlemmar i en annan erkänd producentorganisation enligt följande villkor

Om den producentorganisation som erkänts i enlighet med artikel 152, till vilken producenterna redan tillhör, i enlighet med punkt 2 c demokratiskt har beslutat att tillåta sina producentmedlemmar att vara medlemmar i en annan erkänd producentorganisation enligt följande villkor

—

producentmedlemmarna har en viss produkt, som är avsedd för olika användningar, och den primära producentorganisation som producenterna redan tillhör inte erbjuder avsättningsmöjligheter för den andra användningen som producenterna har avsett för sin produkt, eller

producentmedlemmarna har en viss produkt, som är avsedd för olika användningar, och den primära producentorganisation som producenterna redan tillhör inte erbjuder avsättningsmöjligheter för den andra användningen som producenterna har avsett för sin produkt, eller

| — | producentmedlemmarna i en producentorganisation har tidigare genom avtal eller medlemskap i kooperativ åtagit sig att leverera en del av sina produkter till flera andra köpare och minst en av dessa köpare blir en erkänd producentorganisation. |
| --- | --- |

—

producentmedlemmarna i en producentorganisation har tidigare genom avtal eller medlemskap i kooperativ åtagit sig att leverera en del av sina produkter till flera andra köpare och minst en av dessa köpare blir en erkänd producentorganisation.

producentmedlemmarna i en producentorganisation har tidigare genom avtal eller medlemskap i kooperativ åtagit sig att leverera en del av sina produkter till flera andra köpare och minst en av dessa köpare blir en erkänd producentorganisation.

2.   I producentorganisationens stadgar ska även följande fastställas:

2.   I producentorganisationens stadgar ska även följande fastställas:

| a) | Förfaranden för fastställande, antagande och ändring av de regler som avses i punkt 1 a. |
| --- | --- |

a)

Förfaranden för fastställande, antagande och ändring av de regler som avses i punkt 1 a.

| a) | Förfaranden för fastställande, antagande och ändring av de regler som avses i punkt 1 a. |
| --- | --- |

a)

Förfaranden för fastställande, antagande och ändring av de regler som avses i punkt 1 a.

| b) | Ekonomiska bidrag som medlemmarna ska åläggas att betala för finansieringen av producentorganisationen. |
| --- | --- |

b)

Ekonomiska bidrag som medlemmarna ska åläggas att betala för finansieringen av producentorganisationen.

| b) | Ekonomiska bidrag som medlemmarna ska åläggas att betala för finansieringen av producentorganisationen. |
| --- | --- |

b)

Ekonomiska bidrag som medlemmarna ska åläggas att betala för finansieringen av producentorganisationen.

| c) | Regler som gör det möjligt för producentmedlemmarna att på ett demokratiskt sätt kontrollera organisationen och dess beslut. |
| --- | --- |

c)

Regler som gör det möjligt för producentmedlemmarna att på ett demokratiskt sätt kontrollera organisationen och dess beslut.

| c) | Regler som gör det möjligt för producentmedlemmarna att på ett demokratiskt sätt kontrollera organisationen och dess beslut
  samt dess konton och budgetar
  . |
| --- | --- |

c)

Regler som gör det möjligt för producentmedlemmarna att på ett demokratiskt sätt kontrollera organisationen och dess beslut
  samt dess konton och budgetar
  .

samt dess konton och budgetar

| d) | Sanktioner vid överträdelser av skyldigheter enligt stadgarna, särskilt vid utebliven betalning av ekonomiska bidrag, eller av de regler som producentorganisationen har fastställt. |
| --- | --- |

d)

Sanktioner vid överträdelser av skyldigheter enligt stadgarna, särskilt vid utebliven betalning av ekonomiska bidrag, eller av de regler som producentorganisationen har fastställt.

| d) | Sanktioner vid överträdelser av skyldigheter enligt stadgarna, särskilt vid utebliven betalning av ekonomiska bidrag, eller av de regler som producentorganisationen har fastställt. |
| --- | --- |

d)

Sanktioner vid överträdelser av skyldigheter enligt stadgarna, särskilt vid utebliven betalning av ekonomiska bidrag, eller av de regler som producentorganisationen har fastställt.

| e) | Regler för antagande av nya medlemmar, särskilt en minimiperiod för medlemskap som inte får vara mindre än ett år. |
| --- | --- |

e)

Regler för antagande av nya medlemmar, särskilt en minimiperiod för medlemskap som inte får vara mindre än ett år.

| e) | Regler för antagande av nya medlemmar, särskilt en minimiperiod för medlemskap som inte får vara mindre än ett år. |
| --- | --- |

e)

Regler för antagande av nya medlemmar, särskilt en minimiperiod för medlemskap som inte får vara mindre än ett år.

| f) | Regler om bokföring och budget som är nödvändiga för att organisationen ska fungera. |
| --- | --- |

f)

Regler om bokföring och budget som är nödvändiga för att organisationen ska fungera.

| f) | Regler om bokföring och budget som är nödvändiga för att organisationen ska fungera. |
| --- | --- |

f)

Regler om bokföring och budget som är nödvändiga för att organisationen ska fungera.

2a.
     
  I producentorganisationens stadgar får även föreskrivas, om den producentorganisation som är ansvarig för att sälja vissa eller samtliga av sina producentmedlemmars produkter och om producentmedlemmarna inte överför äganderätten till produkterna till producentorganisationen, att dessa producentmedlemmar ska inleda förhandlingar med köparna, med undantag för frågor som rör pris eller försäljningsvolym för dessa produkter.

3.   Punkterna 1 och 2 ska inte gälla producentorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter.

3.   Punkterna 1, 2 och
  2a
  ska inte gälla producentorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter.”

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22 g (nytt)

Artikel 1 – led 22 g (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 154

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22 g) | Artikel 154 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22 g)

(22 g)

Artikel 154 ska ersättas med följande:

Artikel 154

”Artikel 154

Erkännande av producentorganisationer

Erkännande av producentorganisationer

1.   För att erkännas av en medlemsstat, ska den producentorganisation som ansöker om erkännande vara en juridisk person eller en klart definierad del av en juridisk person som

1.   För att erkännas av en medlemsstat, ska den producentorganisation som ansöker om erkännande vara en juridisk person eller en klart definierad del av en juridisk person som

| a) | uppfyller villkoren i artikel 152.1 a, b och c, |
| --- | --- |

a)

uppfyller villkoren i artikel 152.1 a, b och c,

| a) | uppfyller villkoren i artikel 152.1 a, b och c, |
| --- | --- |

a)

uppfyller villkoren i artikel 152.1 a, b och c,

| b) | i den medlemsstat i det område där den är verksam har ett visst antal medlemmar och/eller en omfattning uttryckt i minsta volym
  eller
  värde av avsättningsbar produktion som den berörda medlemsstaten ska fastställa, |
| --- | --- |

b)

i den medlemsstat i det område där den är verksam har ett visst antal medlemmar och/eller en omfattning uttryckt i minsta volym
  eller
  värde av avsättningsbar produktion som den berörda medlemsstaten ska fastställa,

eller

| b) | i den medlemsstat i det område där den är verksam har ett visst antal medlemmar och/eller en omfattning uttryckt i minsta volym värde av avsättningsbar produktion som den berörda medlemsstaten ska fastställa
  ; dessa bestämmelser utgör inget hinder för att producentorganisationer som är inriktade på marginell produktion ska erkännas, |
| --- | --- |

b)

i den medlemsstat i det område där den är verksam har ett visst antal medlemmar och/eller en omfattning uttryckt i minsta volym värde av avsättningsbar produktion som den berörda medlemsstaten ska fastställa
  ; dessa bestämmelser utgör inget hinder för att producentorganisationer som är inriktade på marginell produktion ska erkännas,

; dessa bestämmelser utgör inget hinder för att producentorganisationer som är inriktade på marginell produktion ska erkännas,

| c) | ger tillräckliga garantier i fråga om verksamhetens genomförande när det gäller varaktighet, effektivitet och tillhandahållande av personellt, materiellt och tekniskt stöd till sina medlemmar, samt i förekommande fall koncentration av utbud, |
| --- | --- |

c)

ger tillräckliga garantier i fråga om verksamhetens genomförande när det gäller varaktighet, effektivitet och tillhandahållande av personellt, materiellt och tekniskt stöd till sina medlemmar, samt i förekommande fall koncentration av utbud,

| c) | ger tillräckliga garantier i fråga om verksamhetens genomförande när det gäller varaktighet, effektivitet och tillhandahållande av personellt, materiellt och tekniskt stöd till sina medlemmar, samt i förekommande fall koncentration av utbud, |
| --- | --- |

c)

ger tillräckliga garantier i fråga om verksamhetens genomförande när det gäller varaktighet, effektivitet och tillhandahållande av personellt, materiellt och tekniskt stöd till sina medlemmar, samt i förekommande fall koncentration av utbud,

| d) | har stadgar som överensstämmer med leden a, b och c i denna punkt. |
| --- | --- |

d)

har stadgar som överensstämmer med leden a, b och c i denna punkt.

| d) | har stadgar som överensstämmer med leden a, b och c i denna punkt. |
| --- | --- |

d)

har stadgar som överensstämmer med leden a, b och c i denna punkt.

1a.   Medlemsstaterna får på begäran besluta att bevilja mer än ett erkännande till en producentorganisation som är verksam inom flera av de sektorer som anges i artikel 1.2, under förutsättning att producentorganisationen uppfyller de villkor som avses i punkt 1 i den här artikeln för varje sektor för vilken den söker erkännande.

1a.   Medlemsstaterna får på begäran besluta att bevilja mer än ett erkännande till en producentorganisation som är verksam inom flera av de sektorer som anges i artikel 1.2, under förutsättning att producentorganisationen uppfyller de villkor som avses i punkt 1 i den här artikeln för varje sektor för vilken den söker erkännande.

2.   Medlemsstaterna får besluta att producentorganisationer som har erkänts före den 1 januari 2018 och som uppfyller de villkor som anges i punkt 1 i denna artikel ska anses vara erkända som producentorganisationer enligt artikel 152.

2.   Medlemsstaterna får besluta att producentorganisationer som har erkänts före den 1 januari 2018 och som uppfyller de villkor som anges i punkt 1 i denna artikel ska anses vara erkända som producentorganisationer enligt artikel 152.

3.   I fall då producentorganisationer har erkänts före den 1 januari 2018 men inte uppfyller villkoren i punkt 1 i denna artikel ska medlemsstaterna återkalla sitt erkännande senast den 31 december 2020.

3.   I fall då producentorganisationer har erkänts före den 1 januari 2018 men inte uppfyller villkoren i punkt 1 i denna artikel ska medlemsstaterna återkalla sitt erkännande senast den 31 december 2020.

4.   Medlemsstaterna ska

4.   Medlemsstaterna ska

| a) | inom fyra månader efter det att en ansökan åtföljd av alla relevanta styrkande handlingar har lämnats in besluta om en producentorganisation ska erkännas; ansökan ska lämnas in i den medlemsstat där organisationen har sitt huvudkontor, |
| --- | --- |

a)

inom fyra månader efter det att en ansökan åtföljd av alla relevanta styrkande handlingar har lämnats in besluta om en producentorganisation ska erkännas; ansökan ska lämnas in i den medlemsstat där organisationen har sitt huvudkontor,

| a) | inom fyra månader efter det att en ansökan åtföljd av alla relevanta styrkande handlingar har lämnats in besluta om en producentorganisation ska erkännas; ansökan ska lämnas in i den medlemsstat där organisationen har sitt huvudkontor, |
| --- | --- |

a)

inom fyra månader efter det att en ansökan åtföljd av alla relevanta styrkande handlingar har lämnats in besluta om en producentorganisation ska erkännas; ansökan ska lämnas in i den medlemsstat där organisationen har sitt huvudkontor,

| b) | med regelbundna och av dem själva fastställda intervaller kontrollera att erkända producentorganisationer följer bestämmelserna i detta kapitel, |
| --- | --- |

b)

med regelbundna och av dem själva fastställda intervaller kontrollera att erkända producentorganisationer följer bestämmelserna i detta kapitel,

| b) | med regelbundna och av dem själva fastställda intervaller kontrollera att erkända producentorganisationer följer bestämmelserna i detta kapitel, |
| --- | --- |

b)

med regelbundna och av dem själva fastställda intervaller kontrollera att erkända producentorganisationer följer bestämmelserna i detta kapitel,

| c) | vid överträdelser av eller oegentligheter vid tillämpning av bestämmelserna i detta kapitel utdöma tillämpliga och av dem själva fastställda sanktioner för sådana organisationer och sammanslutningar, och om nödvändigt besluta huruvida erkännandet bör återkallas, |
| --- | --- |

c)

vid överträdelser av eller oegentligheter vid tillämpning av bestämmelserna i detta kapitel utdöma tillämpliga och av dem själva fastställda sanktioner för sådana organisationer och sammanslutningar, och om nödvändigt besluta huruvida erkännandet bör återkallas,

| c) | vid överträdelser av eller oegentligheter vid tillämpning av bestämmelserna i detta kapitel utdöma tillämpliga och av dem själva fastställda sanktioner för sådana organisationer och sammanslutningar, och om nödvändigt besluta huruvida erkännandet bör återkallas, |
| --- | --- |

c)

vid överträdelser av eller oegentligheter vid tillämpning av bestämmelserna i detta kapitel utdöma tillämpliga och av dem själva fastställda sanktioner för sådana organisationer och sammanslutningar, och om nödvändigt besluta huruvida erkännandet bör återkallas,

| d) | senast den 31 mars varje år till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på ansökningar om erkännande eller om återkallande av erkännanden som de har fattat under det föregående kalenderåret. |
| --- | --- |

d)

senast den 31 mars varje år till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på ansökningar om erkännande eller om återkallande av erkännanden som de har fattat under det föregående kalenderåret.

| d) | senast den 31 mars varje år till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på ansökningar om erkännande eller om återkallande av erkännanden som de har fattat under det föregående kalenderåret.” |
| --- | --- |

d)

senast den 31 mars varje år till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på ansökningar om erkännande eller om återkallande av erkännanden som de har fattat under det föregående kalenderåret.”

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22h (nytt)

Artikel 1 – led 22h (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 156

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22h) | Artikel 156 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22h)

(22h)

Artikel 156 ska ersättas med följande:

Artikel 156

”Artikel 156

Sammanslutningar av producentorganisationer

Sammanslutningar av producentorganisationer

1.   Medlemsstaterna får på begäran erkänna sammanslutningar av producentorganisationer inom en specifik sektor enligt i artikel 1.2 som har bildats på initiativ av de erkända producentorganisationerna. I enlighet med de regler som antas i enlighet med artikel 173 får sammanslutningar av producentorganisationer bedriva respektive utöva samma verksamheter och befogenheter som en producentorganisation.

1.   Medlemsstaterna får på begäran erkänna sammanslutningar av producentorganisationer inom en specifik sektor enligt i artikel 1.2 som har bildats på initiativ av erkända producentorganisationer
  och/eller sammanslutningar av producentorganisationer
  . I enlighet med de regler som antas i enlighet med artikel 173 får sammanslutningar av producentorganisationer bedriva respektive utöva samma verksamheter och befogenheter som en producentorganisation.

2.   Med avvikelse från punkt 1 får medlemsstaterna på begäran erkänna en sammanslutning av erkända producentorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter om den berörda medlemsstaten anser att sammanslutningen effektivt kan bedriva någon av de verksamheter som en erkänd producentorganisation bedriver, och att den uppfyller de villkor som fastställs i artikel 161.1.

2.   Med avvikelse från punkt 1 får medlemsstaterna på begäran erkänna en sammanslutning av erkända producentorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter om den berörda medlemsstaten anser att sammanslutningen effektivt kan bedriva någon av de verksamheter som en erkänd producentorganisation bedriver, och att den uppfyller de villkor som fastställs i artikel 161.1.”

Ändring 239

Ändring 239

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22i (nytt)

Artikel 1 – led 22i (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 157

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22i) | Artikel 157 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22i)

(22i)

Artikel 157 ska ersättas med följande:

Artikel 157

”Artikel 157

Branschorganisationer

Branschorganisationer

1.   Medlemsstaterna får på begäran erkänna branschorganisationer inom en specifik sektor enligt artikel 1.2 som

1.   Medlemsstaterna får på begäran erkänna branschorganisationer inom en specifik sektor enligt artikel 1.2 som

| a) | är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktionen och till minst ett av följande stadier av leveranskedjan: bearbetningen eller handel med, inbegripet distribution, av produkter i en eller flera sektorer, |
| --- | --- |

a)

är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktionen och till minst ett av följande stadier av leveranskedjan: bearbetningen eller handel med, inbegripet distribution, av produkter i en eller flera sektorer,

| a) | är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktionen och till minst ett av följande stadier av leveranskedjan: bearbetningen eller handel med, inbegripet distribution, av produkter i en eller flera sektorer, |
| --- | --- |

a)

är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktionen och till minst ett av följande stadier av leveranskedjan: bearbetningen eller handel med, inbegripet distribution, av produkter i en eller flera sektorer,

| b) | har bildats på initiativ av samtliga eller några av de organisationer eller sammanslutningar som de består av, |
| --- | --- |

b)

har bildats på initiativ av samtliga eller några av de organisationer eller sammanslutningar som de består av,

| b) | har bildats på initiativ av samtliga eller några av de organisationer eller sammanslutningar som de består av, |
| --- | --- |

b)

har bildats på initiativ av samtliga eller några av de organisationer eller sammanslutningar som de består av,

| c) | har bildats för ett särskilt syfte som tar i beaktande deras medlemmars och konsumenternas intressen, som framför allt kan omfatta ett av följande mål: |
| --- | --- |

c)

har bildats för ett särskilt syfte som tar i beaktande deras medlemmars och konsumenternas intressen, som framför allt kan omfatta ett av följande mål:

| c) | har bildats för ett särskilt syfte som tar i beaktande
  alla
  deras medlemmars och konsumenternas intressen, som framför allt kan omfatta ett av följande mål: |
| --- | --- |

c)

har bildats för ett särskilt syfte som tar i beaktande
  alla
  deras medlemmars och konsumenternas intressen, som framför allt kan omfatta ett av följande mål:

alla

| | i) | Att förbättra kunskapen om och insynen i produktion och marknad,
  bland annat
  genom offentliggörande av aggregerade statistiska uppgifter om produktionskostnader, priser, inklusive, vid behov, prisindex, volymer och giltighetstider för avtal som redan ingåtts, samt genom tillhandahållande av analyser av potentiell framtida marknadsutveckling på regional, nationell eller internationell nivå. |
| --- | --- | --- |

i)

Att förbättra kunskapen om och insynen i produktion och marknad,
  bland annat
  genom offentliggörande av aggregerade statistiska uppgifter om produktionskostnader, priser, inklusive, vid behov, prisindex, volymer och giltighetstider för avtal som redan ingåtts, samt genom tillhandahållande av analyser av potentiell framtida marknadsutveckling på regional, nationell eller internationell nivå.

bland annat

| | i) | Att förbättra kunskapen om och insynen i produktion och marknad genom |
| --- | --- | --- |

i)

Att förbättra kunskapen om och insynen i produktion och marknad genom

| | | — | offentliggörande
  och/eller utbyte
  av aggregerade statistiska uppgifter om produktionskostnader, priser, inklusive, vid behov, prisindex, volymer och giltighetstider för avtal som redan ingåtts, samt
  uppgifter om de marginaler som fördelats i de olika stadierna i leveranskedjan, |
| --- | --- | --- | --- |

—

offentliggörande
  och/eller utbyte
  av aggregerade statistiska uppgifter om produktionskostnader, priser, inklusive, vid behov, prisindex, volymer och giltighetstider för avtal som redan ingåtts, samt
  uppgifter om de marginaler som fördelats i de olika stadierna i leveranskedjan,

och/eller utbyte

uppgifter om de marginaler som fördelats i de olika stadierna i leveranskedjan,

| — | tillhandahållande av analyser av potentiell framtida marknadsutveckling på regional, nationell eller internationell nivå. |
| --- | --- |

—

tillhandahållande av analyser av potentiell framtida marknadsutveckling på regional, nationell eller internationell nivå.

| | ii) | Att göra prognoser om produktionspotential, och att registrera offentliga marknadspriser. |
| --- | --- | --- |

ii)

Att göra prognoser om produktionspotential, och att registrera offentliga marknadspriser.

| | ii) | Att göra prognoser om produktionspotential, och att registrera offentliga marknadspriser. |
| --- | --- | --- |

ii)

Att göra prognoser om produktionspotential, och att registrera offentliga marknadspriser.

| | iii) | Att bidra till bättre samordning av produkternas utsläppande på marknaden, särskilt genom forskning och marknadsundersökningar. |
| --- | --- | --- |

iii)

Att bidra till bättre samordning av produkternas utsläppande på marknaden, särskilt genom forskning och marknadsundersökningar.

| | iii) | Att bidra till bättre samordning av produkternas utsläppande på marknaden, särskilt genom forskning och marknadsundersökningar. |
| --- | --- | --- |

iii)

Att bidra till bättre samordning av produkternas utsläppande på marknaden, särskilt genom forskning och marknadsundersökningar.

| | iv) | utforskar potentiella exportmarknader, |
| --- | --- | --- |

iv)

utforskar potentiella exportmarknader,

| | iv) | utforskar potentiella exportmarknader, |
| --- | --- | --- |

iv)

utforskar potentiella exportmarknader,

| | v) | Att utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 148 och 168 utarbeta standardavtal som är förenliga med unionsreglerna för försäljning av jordbruksprodukter till köpare och/eller distribution av bearbetade produkter till distributörer och detaljhandlare, med hänsyn till behovet av att uppnå rättvisa konkurrensvillkor och att undvika en snedvridning av marknaden. |
| --- | --- | --- |

v)

Att utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 148 och 168 utarbeta standardavtal som är förenliga med unionsreglerna för försäljning av jordbruksprodukter till köpare och/eller distribution av bearbetade produkter till distributörer och detaljhandlare, med hänsyn till behovet av att uppnå rättvisa konkurrensvillkor och att undvika en snedvridning av marknaden.

| | v) | Att utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 148 och 168 utarbeta standardavtal som är förenliga med unionsreglerna för försäljning av jordbruksprodukter till köpare och/eller distribution av bearbetade produkter till distributörer och detaljhandlare, med hänsyn till behovet av att uppnå rättvisa konkurrensvillkor och att undvika en snedvridning av marknaden.
  Dessa standardmallar för avtal kan innehålla två eller fler företag, som verkar på olika nivåer av produktions-, bearbetnings- eller distributionskedjan och ska omfatta relevanta och begripliga indikatorer och ekonomiska index och en metod för att beräkna det slutliga priset, som bygger på och hänvisar till relevanta produktionskostnader och utvecklingen av dem, men även beakta produktkategorier och deras olika avsättningsmöjligheter på marknaden, produktvärderingsindikatorer, priser på jordbruks- och livsmedelsprodukter som noterats på marknaderna samt variationer av dessa priser, samt kriterier för produktens sammansättning, kvalitet, spårbarhet och innehåll. |
| --- | --- | --- |

v)

Att utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 148 och 168 utarbeta standardavtal som är förenliga med unionsreglerna för försäljning av jordbruksprodukter till köpare och/eller distribution av bearbetade produkter till distributörer och detaljhandlare, med hänsyn till behovet av att uppnå rättvisa konkurrensvillkor och att undvika en snedvridning av marknaden.
  Dessa standardmallar för avtal kan innehålla två eller fler företag, som verkar på olika nivåer av produktions-, bearbetnings- eller distributionskedjan och ska omfatta relevanta och begripliga indikatorer och ekonomiska index och en metod för att beräkna det slutliga priset, som bygger på och hänvisar till relevanta produktionskostnader och utvecklingen av dem, men även beakta produktkategorier och deras olika avsättningsmöjligheter på marknaden, produktvärderingsindikatorer, priser på jordbruks- och livsmedelsprodukter som noterats på marknaderna samt variationer av dessa priser, samt kriterier för produktens sammansättning, kvalitet, spårbarhet och innehåll.

Dessa standardmallar för avtal kan innehålla två eller fler företag, som verkar på olika nivåer av produktions-, bearbetnings- eller distributionskedjan och ska omfatta relevanta och begripliga indikatorer och ekonomiska index och en metod för att beräkna det slutliga priset, som bygger på och hänvisar till relevanta produktionskostnader och utvecklingen av dem, men även beakta produktkategorier och deras olika avsättningsmöjligheter på marknaden, produktvärderingsindikatorer, priser på jordbruks- och livsmedelsprodukter som noterats på marknaderna samt variationer av dessa priser, samt kriterier för produktens sammansättning, kvalitet, spårbarhet och innehåll.

| | vi) | Att sörja för ett bättre utnyttjande av produkternas fulla potential, inklusive avsättningsmöjligheter, och utveckla initiativ för att förstärka den ekonomiska konkurrenskraften och innovationen. |
| --- | --- | --- |

vi)

Att sörja för ett bättre utnyttjande av produkternas fulla potential, inklusive avsättningsmöjligheter, och utveckla initiativ för att förstärka den ekonomiska konkurrenskraften och innovationen.

| | vi) | Att sörja för ett bättre utnyttjande av produkternas fulla potential, inklusive avsättningsmöjligheter, och utveckla initiativ för att förstärka den ekonomiska konkurrenskraften och innovationen. |
| --- | --- | --- |

vi)

Att sörja för ett bättre utnyttjande av produkternas fulla potential, inklusive avsättningsmöjligheter, och utveckla initiativ för att förstärka den ekonomiska konkurrenskraften och innovationen.

| | vii) | Att ge information och bedriva den forskning som behövs för att förnya, rationalisera, förbättra och anpassa produktionen och, i förekommande fall, även bearbetningen och saluföringen till produkter som bättre motsvarar marknadens behov och konsumenternas smak och förväntningar, särskilt när det gäller produktkvalitet, inbegripet de särskilda egenskaperna hos produkter med skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning, samt när det gäller miljöskyddet. |
| --- | --- | --- |

vii)

Att ge information och bedriva den forskning som behövs för att förnya, rationalisera, förbättra och anpassa produktionen och, i förekommande fall, även bearbetningen och saluföringen till produkter som bättre motsvarar marknadens behov och konsumenternas smak och förväntningar, särskilt när det gäller produktkvalitet, inbegripet de särskilda egenskaperna hos produkter med skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning, samt när det gäller miljöskyddet.

| | vii) | Att ge information och bedriva den forskning som behövs för att förnya, rationalisera, förbättra och anpassa produktionen och, i förekommande fall, även bearbetningen och saluföringen till produkter som bättre motsvarar marknadens behov och konsumenternas smak och förväntningar, särskilt när det gäller produktkvalitet, inbegripet de särskilda egenskaperna hos produkter med skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning, samt när det gäller miljöskyddet
  , klimatåtgärder, djurhälsa och djurskydd
  . |
| --- | --- | --- |

vii)

Att ge information och bedriva den forskning som behövs för att förnya, rationalisera, förbättra och anpassa produktionen och, i förekommande fall, även bearbetningen och saluföringen till produkter som bättre motsvarar marknadens behov och konsumenternas smak och förväntningar, särskilt när det gäller produktkvalitet, inbegripet de särskilda egenskaperna hos produkter med skyddad ursprungsbeteckning och skyddad geografisk beteckning, samt när det gäller miljöskyddet
  , klimatåtgärder, djurhälsa och djurskydd
  .

, klimatåtgärder, djurhälsa och djurskydd

| | viii) | Att undersöka på vilket sätt det går att begränsa användningen av djurhälsoprodukter och växtskyddsmedel, att bättre förvalta andra insatsvaror och att säkerställa produkternas kvalitet och skyddet av mark och vatten, att främja livsmedelssäkerheten, särskilt genom produkters spårbarhet, och att förbättra djurens hälsa och djurskyddet. |
| --- | --- | --- |

viii)

Att undersöka på vilket sätt det går att begränsa användningen av djurhälsoprodukter och växtskyddsmedel, att bättre förvalta andra insatsvaror och att säkerställa produkternas kvalitet och skyddet av mark och vatten, att främja livsmedelssäkerheten, särskilt genom produkters spårbarhet, och att förbättra djurens hälsa och djurskyddet.

| | viii) | Att undersöka på vilket sätt det går att begränsa användningen av djurhälsoprodukter och växtskyddsmedel, att bättre förvalta andra insatsvaror och att säkerställa produkternas kvalitet och skyddet av mark och vatten, att främja livsmedelssäkerheten, särskilt genom produkters spårbarhet, och att förbättra djurens hälsa och djurskyddet. |
| --- | --- | --- |

viii)

Att undersöka på vilket sätt det går att begränsa användningen av djurhälsoprodukter och växtskyddsmedel, att bättre förvalta andra insatsvaror och att säkerställa produkternas kvalitet och skyddet av mark och vatten, att främja livsmedelssäkerheten, särskilt genom produkters spårbarhet, och att förbättra djurens hälsa och djurskyddet.

| | ix) | Att utveckla metoder och medel för att förbättra produktkvaliteten i alla produktionsstadier och, i förekommande fall, bearbetningsstadier och saluföringsled. |
| --- | --- | --- |

ix)

Att utveckla metoder och medel för att förbättra produktkvaliteten i alla produktionsstadier och, i förekommande fall, bearbetningsstadier och saluföringsled.

| | ix) | Att utveckla metoder och medel för att förbättra produktkvaliteten i alla produktionsstadier och, i förekommande fall, bearbetningsstadier och saluföringsled. |
| --- | --- | --- |

ix)

Att utveckla metoder och medel för att förbättra produktkvaliteten i alla produktionsstadier och, i förekommande fall, bearbetningsstadier och saluföringsled.

| | x) | Att genomföra de åtgärder som är möjliga för att skydda och främja ekologiskt jordbruk och ursprungsbeteckningar, kvalitetsmärkningar och geografiska beteckningar. |
| --- | --- | --- |

x)

Att genomföra de åtgärder som är möjliga för att skydda och främja ekologiskt jordbruk och ursprungsbeteckningar, kvalitetsmärkningar och geografiska beteckningar.

| | x) | Att genomföra de åtgärder som är möjliga för att skydda och främja ekologiskt jordbruk och ursprungsbeteckningar, kvalitetsmärkningar och geografiska beteckningar. |
| --- | --- | --- |

x)

Att genomföra de åtgärder som är möjliga för att skydda och främja ekologiskt jordbruk och ursprungsbeteckningar, kvalitetsmärkningar och geografiska beteckningar.

| | xi) | Att främja och bedriva forskning om integrerad hållbar produktion eller andra miljövänliga produktionsmetoder. |
| --- | --- | --- |

xi)

Att främja och bedriva forskning om integrerad hållbar produktion eller andra miljövänliga produktionsmetoder.

| | xi) | Att främja och bedriva forskning om integrerad hållbar produktion eller andra miljövänliga produktionsmetoder. |
| --- | --- | --- |

xi)

Att främja och bedriva forskning om integrerad hållbar produktion eller andra miljövänliga produktionsmetoder.

| | xii) | Att verka för hälsosam och ansvarsfull konsumtion av produkterna på den inre marknaden och/eller att informera om skador med anknytning till farliga konsumtionsmönster. |
| --- | --- | --- |

xii)

Att verka för hälsosam och ansvarsfull konsumtion av produkterna på den inre marknaden och/eller att informera om skador med anknytning till farliga konsumtionsmönster.

| | xii) | Att verka för hälsosam och ansvarsfull konsumtion av produkterna på den inre marknaden och/eller att informera om skador med anknytning till farliga konsumtionsmönster. |
| --- | --- | --- |

xii)

Att verka för hälsosam och ansvarsfull konsumtion av produkterna på den inre marknaden och/eller att informera om skador med anknytning till farliga konsumtionsmönster.

| | xiii) | Att främja konsumtion och/eller tillhandahålla information om produkterna på den inre marknaden och på externa marknader. |
| --- | --- | --- |

xiii)

Att främja konsumtion och/eller tillhandahålla information om produkterna på den inre marknaden och på externa marknader.

| | xiii) | Att främja konsumtion och/eller tillhandahålla information om produkterna på den inre marknaden och på externa marknader. |
| --- | --- | --- |

xiii)

Att främja konsumtion och/eller tillhandahålla information om produkterna på den inre marknaden och på externa marknader.

| | xiv) | Att bidra till hanteringen av biprodukter och till minskningen och hanteringen av avfall. |
| --- | --- | --- |

xiv)

Att bidra till hanteringen av biprodukter och till minskningen och hanteringen av avfall.

| | xiv) | Att bidra till hanteringen
  och utvecklingen av initiativ för tillvaratagande
  av biprodukter och minskningen och hanteringen av avfall. |
| --- | --- | --- |

xiv)

Att bidra till hanteringen
  och utvecklingen av initiativ för tillvaratagande
  av biprodukter och minskningen och hanteringen av avfall.

och utvecklingen av initiativ för tillvaratagande

| | xv) | Att fastställa standardklausuler för värdefördelning i den mening som avses i artikel 172a,
  inbegripet marknadsbonusar och -förluster, som fastställer hur en förändring av de berörda produkternas relevanta marknadspriser eller andra råvarumarknader ska fördelas dem emellan. |
| --- | --- | --- |

xv)

Att fastställa standardklausuler för värdefördelning i den mening som avses i artikel 172a,
  inbegripet marknadsbonusar och -förluster, som fastställer hur en förändring av de berörda produkternas relevanta marknadspriser eller andra råvarumarknader ska fördelas dem emellan.

inbegripet marknadsbonusar och -förluster, som fastställer hur en förändring av de berörda produkternas relevanta marknadspriser eller andra råvarumarknader ska fördelas dem emellan.

| | xv) | Att fastställa
  regler om värdefördelningen mellan aktörer i leveranskedjan, inbegripet marknadsbonusar och -förluster, som fastställer hur en förändring av de berörda produkternas relevanta marknadspriser eller andra råvarumarknader ska fördelas. Dessa regler kan ha formen av
  standardklausuler för värdefördelning i den mening som avses i artikel 172a,
  eller inbegripa eller hänvisa till ekonomiska indikatorer såsom relevanta produktions- och saluföringskostnader och utvecklingen av dessa, priser för jordbruks- och livsmedelsprodukter som observerats på den eller de berörda marknaderna och deras utveckling, och kvantiteter, sammansättning, kvalitet, spårbarhet eller respekt för de berörda produkterna, och ska ta hänsyn till produktionskostnaderna
  . |
| --- | --- | --- |

xv)

Att fastställa
  regler om värdefördelningen mellan aktörer i leveranskedjan, inbegripet marknadsbonusar och -förluster, som fastställer hur en förändring av de berörda produkternas relevanta marknadspriser eller andra råvarumarknader ska fördelas. Dessa regler kan ha formen av
  standardklausuler för värdefördelning i den mening som avses i artikel 172a,
  eller inbegripa eller hänvisa till ekonomiska indikatorer såsom relevanta produktions- och saluföringskostnader och utvecklingen av dessa, priser för jordbruks- och livsmedelsprodukter som observerats på den eller de berörda marknaderna och deras utveckling, och kvantiteter, sammansättning, kvalitet, spårbarhet eller respekt för de berörda produkterna, och ska ta hänsyn till produktionskostnaderna
  .

regler om värdefördelningen mellan aktörer i leveranskedjan, inbegripet marknadsbonusar och -förluster, som fastställer hur en förändring av de berörda produkternas relevanta marknadspriser eller andra råvarumarknader ska fördelas. Dessa regler kan ha formen av

eller inbegripa eller hänvisa till ekonomiska indikatorer såsom relevanta produktions- och saluföringskostnader och utvecklingen av dessa, priser för jordbruks- och livsmedelsprodukter som observerats på den eller de berörda marknaderna och deras utveckling, och kvantiteter, sammansättning, kvalitet, spårbarhet eller respekt för de berörda produkterna, och ska ta hänsyn till produktionskostnaderna

| | xva) | Att fastställa standardklausuler för en rättvis ersättning för de kostnader som jordbrukare drabbats av för att möta utomrättsliga krav när det gäller miljö, klimat, djurhälsa och djurskydd, inklusive metoder för att beräkna dessa kostnader. |
| --- | --- | --- |

xva)

xva)

Att fastställa standardklausuler för en rättvis ersättning för de kostnader som jordbrukare drabbats av för att möta utomrättsliga krav när det gäller miljö, klimat, djurhälsa och djurskydd, inklusive metoder för att beräkna dessa kostnader.

Att fastställa standardklausuler för en rättvis ersättning för de kostnader som jordbrukare drabbats av för att möta utomrättsliga krav när det gäller miljö, klimat, djurhälsa och djurskydd, inklusive metoder för att beräkna dessa kostnader.

| | xvi) | Att genomföra åtgärder för att förebygga och hantera risker för djurens hälsa, växtskyddet och miljön. |
| --- | --- | --- |

xvi)

Att genomföra åtgärder för att förebygga och hantera risker för djurens hälsa, växtskyddet och miljön.

| | xvi) | Att
  främja och
  genomföra åtgärder för att förebygga,
  kontrollera
  och hantera risker för djurens hälsa, växtskyddet och miljön
  , bland annat genom att inrätta och förvalta gemensamma fonder eller genom att bidra till sådana fonder i syfte att betala ut ekonomisk ersättning till jordbrukare för kostnader och ekonomiska förluster till följd av främjandet och genomförandet av sådana åtgärder
  . |
| --- | --- | --- |

xvi)

xvi)

Att
  främja och
  genomföra åtgärder för att förebygga,
  kontrollera
  och hantera risker för djurens hälsa, växtskyddet och miljön
  , bland annat genom att inrätta och förvalta gemensamma fonder eller genom att bidra till sådana fonder i syfte att betala ut ekonomisk ersättning till jordbrukare för kostnader och ekonomiska förluster till följd av främjandet och genomförandet av sådana åtgärder
  .

främja och

kontrollera

, bland annat genom att inrätta och förvalta gemensamma fonder eller genom att bidra till sådana fonder i syfte att betala ut ekonomisk ersättning till jordbrukare för kostnader och ekonomiska förluster till följd av främjandet och genomförandet av sådana åtgärder

| | xvia) | Att bidra till transparensen i handelsförbindelserna mellan de olika leden i kedjan, särskilt genom utformning och genomförande av tekniska standarder och övervakning av att aktörerna i sektorn efterlever dem. |
| --- | --- | --- |

xvia)

xvia)

Att bidra till transparensen i handelsförbindelserna mellan de olika leden i kedjan, särskilt genom utformning och genomförande av tekniska standarder och övervakning av att aktörerna i sektorn efterlever dem.

Att bidra till transparensen i handelsförbindelserna mellan de olika leden i kedjan, särskilt genom utformning och genomförande av tekniska standarder och övervakning av att aktörerna i sektorn efterlever dem.

1a.   Medlemsstaterna får på begäran besluta att bevilja mer än ett erkännande till en branschorganisation som är verksam inom flera av de sektorer som anges i artikel 1.2, under förutsättning att branschorganisationen uppfyller de villkor som anges i punkt 1 och, i tillämpliga fall, i punkt 3 för varje sektor för vilken den söker erkännande.

1a.   Medlemsstaterna får på begäran besluta att bevilja mer än ett erkännande till en branschorganisation som är verksam inom flera av de sektorer som anges i artikel 1.2, under förutsättning att branschorganisationen uppfyller de villkor som anges i punkt 1 och, i tillämpliga fall, i punkt 3 för varje sektor för vilken den söker erkännande.

2.   I vederbörligen motiverade fall får medlemsstaterna på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier besluta att villkoret i artikel 158.1 c är uppfyllt genom att begränsa antalet branschorganisationer på regional eller nationell nivå, om detta krävs enligt nationella bestämmelser som införts före den 1 januari 2014 och om detta inte försämrar den inre marknadens funktion.

2.   I vederbörligen motiverade fall får medlemsstaterna på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier besluta att villkoret i artikel 158.1 c är uppfyllt genom att begränsa antalet branschorganisationer på regional eller nationell nivå, om detta krävs enligt nationella bestämmelser som införts före den 1 januari 2014 och om detta inte försämrar den inre marknadens funktion.”

3.
     
  Med avvikelse från punkt 1 får medlemsstaterna, när det gäller sektorn för mjölk och mjölkprodukter, erkänna branschorganisationer som

| a) | formellt har begärt ett erkännande och är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktion av obehandlad mjölk och till minst ett av följande led i leveranskedjan: bearbetning av eller handel med, inklusive distribution av, produkter från sektorn för mjölk och mjölkprodukter, |
| --- | --- |

a)

a)

formellt har begärt ett erkännande och är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktion av obehandlad mjölk och till minst ett av följande led i leveranskedjan: bearbetning av eller handel med, inklusive distribution av, produkter från sektorn för mjölk och mjölkprodukter,

formellt har begärt ett erkännande och är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktion av obehandlad mjölk och till minst ett av följande led i leveranskedjan: bearbetning av eller handel med, inklusive distribution av, produkter från sektorn för mjölk och mjölkprodukter,

| b) | har bildats på initiativ av samtliga eller några av de företrädare som avses i led a, |
| --- | --- |

b)

b)

har bildats på initiativ av samtliga eller några av de företrädare som avses i led a,

har bildats på initiativ av samtliga eller några av de företrädare som avses i led a,

| c) | i en eller flera regioner inom unionen, med beaktande av branschorganisationernas medlemmars och konsumenternas intressen, genomför en eller flera av nedanstående aktiviteter, dvs. |
| --- | --- |

c)

c)

i en eller flera regioner inom unionen, med beaktande av branschorganisationernas medlemmars och konsumenternas intressen, genomför en eller flera av nedanstående aktiviteter, dvs.

i en eller flera regioner inom unionen, med beaktande av branschorganisationernas medlemmars och konsumenternas intressen, genomför en eller flera av nedanstående aktiviteter, dvs.

| | i) | förbättrar kunskapen om och insynen i produktion och marknad, bland annat genom offentliggörande av statistiska uppgifter om priser, volymer och om giltighetstiden för tidigare ingångna avtal om leveranser av obehandlad mjölk, samt genom tillhandahållande av analyser av potentiell framtida marknadsutveckling på regional, nationell och internationell nivå, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

förbättrar kunskapen om och insynen i produktion och marknad, bland annat genom offentliggörande av statistiska uppgifter om priser, volymer och om giltighetstiden för tidigare ingångna avtal om leveranser av obehandlad mjölk, samt genom tillhandahållande av analyser av potentiell framtida marknadsutveckling på regional, nationell och internationell nivå,

förbättrar kunskapen om och insynen i produktion och marknad, bland annat genom offentliggörande av statistiska uppgifter om priser, volymer och om giltighetstiden för tidigare ingångna avtal om leveranser av obehandlad mjölk, samt genom tillhandahållande av analyser av potentiell framtida marknadsutveckling på regional, nationell och internationell nivå,

| | ii) | bidrar till en bättre samordning av produkternas utsläppande på marknaden, särskilt genom forskning och marknadsundersökningar, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

bidrar till en bättre samordning av produkternas utsläppande på marknaden, särskilt genom forskning och marknadsundersökningar,

bidrar till en bättre samordning av produkternas utsläppande på marknaden, särskilt genom forskning och marknadsundersökningar,

| | iii) | främjar konsumtion av och tillhandahåller information om mjölk och mjölkprodukter på såväl den inre marknaden som externa marknader, |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

främjar konsumtion av och tillhandahåller information om mjölk och mjölkprodukter på såväl den inre marknaden som externa marknader,

främjar konsumtion av och tillhandahåller information om mjölk och mjölkprodukter på såväl den inre marknaden som externa marknader,

| | iv) | utforskar potentiella exportmarknader, |
| --- | --- | --- |

iv)

iv)

utforskar potentiella exportmarknader,

utforskar potentiella exportmarknader,

| | v) | utarbetar standardavtal som är förenliga med unionsreglerna för försäljning av obehandlad mjölk till köpare eller för leverans av bearbetade produkter till distributörer och återförsäljare, med hänsyn till behovet av att uppnå rättvisa konkurrensvillkor och undvika en snedvridning av marknaden, |
| --- | --- | --- |

v)

v)

utarbetar standardavtal som är förenliga med unionsreglerna för försäljning av obehandlad mjölk till köpare eller för leverans av bearbetade produkter till distributörer och återförsäljare, med hänsyn till behovet av att uppnå rättvisa konkurrensvillkor och undvika en snedvridning av marknaden,

utarbetar standardavtal som är förenliga med unionsreglerna för försäljning av obehandlad mjölk till köpare eller för leverans av bearbetade produkter till distributörer och återförsäljare, med hänsyn till behovet av att uppnå rättvisa konkurrensvillkor och undvika en snedvridning av marknaden,

| | vi) | ger den information och bedriver den forskning som behövs för att styra produktionen till produkter som bättre motsvarar marknadens behov och konsumenternas smak och förväntningar, särskilt när det gäller produktkvalitet och miljöskydd, |
| --- | --- | --- |

vi)

vi)

ger den information och bedriver den forskning som behövs för att styra produktionen till produkter som bättre motsvarar marknadens behov och konsumenternas smak och förväntningar, särskilt när det gäller produktkvalitet och miljöskydd,

ger den information och bedriver den forskning som behövs för att styra produktionen till produkter som bättre motsvarar marknadens behov och konsumenternas smak och förväntningar, särskilt när det gäller produktkvalitet och miljöskydd,

| | vii) | behåller och utvecklar mejerisektorns produktionspotential genom att bland annat främja innovations- och stödprogram för tillämpad forskning och utveckling i syfte att utnyttja mjölkens och mjölkprodukternas fulla potential, och särskilt för att skapa mervärdesprodukter som är attraktivare för konsumenterna, |
| --- | --- | --- |

vii)

vii)

behåller och utvecklar mejerisektorns produktionspotential genom att bland annat främja innovations- och stödprogram för tillämpad forskning och utveckling i syfte att utnyttja mjölkens och mjölkprodukternas fulla potential, och särskilt för att skapa mervärdesprodukter som är attraktivare för konsumenterna,

behåller och utvecklar mejerisektorns produktionspotential genom att bland annat främja innovations- och stödprogram för tillämpad forskning och utveckling i syfte att utnyttja mjölkens och mjölkprodukternas fulla potential, och särskilt för att skapa mervärdesprodukter som är attraktivare för konsumenterna,

| | viii) | undersöker på vilket sätt det skulle gå att begränsa användningen av veterinärläkemedel, förbättra hanteringen av andra produktionselement och förbättra såväl livsmedelssäkerheten som djurhälsan, |
| --- | --- | --- |

viii)

viii)

undersöker på vilket sätt det skulle gå att begränsa användningen av veterinärläkemedel, förbättra hanteringen av andra produktionselement och förbättra såväl livsmedelssäkerheten som djurhälsan,

undersöker på vilket sätt det skulle gå att begränsa användningen av veterinärläkemedel, förbättra hanteringen av andra produktionselement och förbättra såväl livsmedelssäkerheten som djurhälsan,

| | ix) | utvecklar metoder och medel för att förbättra produktkvaliteten i alla produktions- och saluföringsled, |
| --- | --- | --- |

ix)

ix)

utvecklar metoder och medel för att förbättra produktkvaliteten i alla produktions- och saluföringsled,

utvecklar metoder och medel för att förbättra produktkvaliteten i alla produktions- och saluföringsled,

| | x) | tillvarata potentialen hos ekologiskt jordbruk och skydda och främja sådant jordbruk samt produktionen av produkter med ursprungsbeteckningar, kvalitetsmärkningar och geografiska beteckningar, |
| --- | --- | --- |

x)

x)

tillvarata potentialen hos ekologiskt jordbruk och skydda och främja sådant jordbruk samt produktionen av produkter med ursprungsbeteckningar, kvalitetsmärkningar och geografiska beteckningar,

tillvarata potentialen hos ekologiskt jordbruk och skydda och främja sådant jordbruk samt produktionen av produkter med ursprungsbeteckningar, kvalitetsmärkningar och geografiska beteckningar,

| | xi) | främjar integrerad produktion eller andra miljövänliga produktionsmetoder. |
| --- | --- | --- |

xi)

xi)

främjar integrerad produktion eller andra miljövänliga produktionsmetoder.

främjar integrerad produktion eller andra miljövänliga produktionsmetoder.

Ändring 240

Ändring 240

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22j (nytt)

Artikel 1 – led 22j (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 158

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22j) | Artikel 158 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22j)

(22j)

Artikel 158 ska ersättas med följande:

Artikel 158

”Artikel 158

Erkännande av branschorganisationer

Erkännande av branschorganisationer

1.   Medlemsstaterna får erkänna de branschorganisationer som ansöker om erkännande, förutsatt att dessa organisationer

1.   Medlemsstaterna får erkänna de branschorganisationer som ansöker om erkännande, förutsatt att dessa organisationer

| a) | uppfyller villkoren i artikel 157, |
| --- | --- |

a)

uppfyller villkoren i artikel 157,

| a) | uppfyller villkoren i artikel 157, |
| --- | --- |

a)

uppfyller villkoren i artikel 157,

| b) | bedriver sin verksamhet i en eller flera regioner inom det berörda territoriet, |
| --- | --- |

b)

bedriver sin verksamhet i en eller flera regioner inom det berörda territoriet,

| b) | bedriver sin verksamhet i en eller flera regioner inom det berörda territoriet, |
| --- | --- |

b)

bedriver sin verksamhet i en eller flera regioner inom det berörda territoriet,

| c) | står för en väsentlig andel av den ekonomiska verksamhet som avses i artikel 157.1 a, |
| --- | --- |

c)

står för en väsentlig andel av den ekonomiska verksamhet som avses i artikel 157.1 a,

| c) | står för en väsentlig andel av den ekonomiska verksamhet som avses i artikel 157.1 a, |
| --- | --- |

c)

står för en väsentlig andel av den ekonomiska verksamhet som avses i artikel 157.1 a,

| ca) | säkerställer en balanserad representation av de stadier i leveranskedjan som avses i artikel 157.1 a, |
| --- | --- |

ca)

ca)

säkerställer en balanserad representation av de stadier i leveranskedjan som avses i artikel 157.1 a,

säkerställer en balanserad representation av de stadier i leveranskedjan som avses i artikel 157.1 a,

| d) | inte själva producerar, bearbetar eller saluför produkter, med undantag av de fall som avses i artikel 162. |
| --- | --- |

d)

inte själva producerar, bearbetar eller saluför produkter, med undantag av de fall som avses i artikel 162.

| d) | inte själva producerar, bearbetar eller saluför produkter, med undantag av de fall som avses i artikel 162. |
| --- | --- |

d)

inte själva producerar, bearbetar eller saluför produkter, med undantag av de fall som avses i artikel 162.

2.   Medlemsstaterna får besluta att branschorganisationer som på grundval av nationell lagstiftning har erkänts före den 1 januari 2014 och som uppfyller de villkor som anges i punkt 1 i denna artikel ska anses vara erkända som branschorganisationer enligt artikel 157.

2.   Medlemsstaterna får besluta att branschorganisationer som på grundval av nationell lagstiftning har erkänts före den 1 januari 2014 och som uppfyller de villkor som anges i punkt 1 i denna artikel ska anses vara erkända som branschorganisationer enligt artikel 157.

3.   Branschorganisationer som på grundval av nationell lagstiftning har erkänts före den 1 januari 2014, men som inte uppfyller de villkor som anges i punkt 1 i denna artikel, får fortsätta att bedriva sin verksamhet inom ramen för nationell lagstiftning till och med den 1 januari 2015.

3.   Branschorganisationer som på grundval av nationell lagstiftning har erkänts före den 1 januari 2014, men som inte uppfyller de villkor som anges i punkt 1 i denna artikel, får fortsätta att bedriva sin verksamhet inom ramen för nationell lagstiftning till och med den 1 januari 2015.

4.   Medlemsstaterna får i alla sektorer erkänna branschorganisationer som redan finns före den 1 januari 2014, oavsett om de erkänts efter ansökan eller inrättats enligt lag, och även om de inte upp fyller villkoren i artikel 157.1 b eller 157.3 b.

4.   Medlemsstaterna får i alla sektorer erkänna branschorganisationer som redan finns före den 1 januari 2014, oavsett om de erkänts efter ansökan eller inrättats enligt lag, och även om de inte upp fyller villkoren i artikel 157.1 b eller 157.3 b.

5.   Om medlemsstaterna erkänner en branschorganisation i enlighet med punkt 1 eller 2 ska de

5.   Om medlemsstaterna erkänner en branschorganisation i enlighet med punkt 1 eller 2 ska de

| a) | inom fyra månader efter det att en ansökan åtföljd av alla relevant styrkande handlingar har lämnats in, besluta om en branschorganisation ska erkännas; denna ansökan ska lämnas in i den medlemsstat där organisationen har sitt huvudkontor, |
| --- | --- |

a)

inom fyra månader efter det att en ansökan åtföljd av alla relevant styrkande handlingar har lämnats in, besluta om en branschorganisation ska erkännas; denna ansökan ska lämnas in i den medlemsstat där organisationen har sitt huvudkontor,

| a) | inom fyra månader efter det att en ansökan åtföljd av alla relevant styrkande handlingar har lämnats in, besluta om en branschorganisation ska erkännas; denna ansökan ska lämnas in i den medlemsstat där organisationen har sitt huvudkontor, |
| --- | --- |

a)

inom fyra månader efter det att en ansökan åtföljd av alla relevant styrkande handlingar har lämnats in, besluta om en branschorganisation ska erkännas; denna ansökan ska lämnas in i den medlemsstat där organisationen har sitt huvudkontor,

| b) | med regelbundna och av dem själva fastställda intervaller kontrollera att erkända branschorganisationer uppfyller villkoren för erkännandet, |
| --- | --- |

b)

med regelbundna och av dem själva fastställda intervaller kontrollera att erkända branschorganisationer uppfyller villkoren för erkännandet,

| b) | med regelbundna och av dem själva fastställda intervaller kontrollera att erkända branschorganisationer uppfyller villkoren för erkännandet, |
| --- | --- |

b)

med regelbundna och av dem själva fastställda intervaller kontrollera att erkända branschorganisationer uppfyller villkoren för erkännandet,

| c) | vid överträdelser av eller oegentligheter vid tillämpning av bestämmelserna i denna förordning utdöma tillämpliga och av dem själva fastställda sanktioner för sådana organisationer, och om nödvändigt, besluta huruvida erkännandet bör återkallas, |
| --- | --- |

c)

vid överträdelser av eller oegentligheter vid tillämpning av bestämmelserna i denna förordning utdöma tillämpliga och av dem själva fastställda sanktioner för sådana organisationer, och om nödvändigt, besluta huruvida erkännandet bör återkallas,

| c) | vid överträdelser av eller oegentligheter vid tillämpning av bestämmelserna i denna förordning utdöma tillämpliga och av dem själva fastställda sanktioner för sådana organisationer, och om nödvändigt, besluta huruvida erkännandet bör återkallas, |
| --- | --- |

c)

vid överträdelser av eller oegentligheter vid tillämpning av bestämmelserna i denna förordning utdöma tillämpliga och av dem själva fastställda sanktioner för sådana organisationer, och om nödvändigt, besluta huruvida erkännandet bör återkallas,

| d) | återkalla erkännandet om de krav och villkor för erkännande som anges i denna artikel inte längre uppfylls, |
| --- | --- |

d)

återkalla erkännandet om de krav och villkor för erkännande som anges i denna artikel inte längre uppfylls,

| d) | återkalla erkännandet om de krav och villkor för erkännande som anges i denna artikel inte längre uppfylls, |
| --- | --- |

d)

återkalla erkännandet om de krav och villkor för erkännande som anges i denna artikel inte längre uppfylls,

| e) | senast den 31 mars varje år till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på ansökningar om erkännande eller om återkallande av erkännanden som de har fattat under det föregående kalenderåret. |
| --- | --- |

e)

senast den 31 mars varje år till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på ansökningar om erkännande eller om återkallande av erkännanden som de har fattat under det föregående kalenderåret.

| e) | senast den 31 mars varje år till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på ansökningar om erkännande eller om återkallande av erkännanden som de har fattat under det föregående kalenderåret.” |
| --- | --- |

e)

senast den 31 mars varje år till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på ansökningar om erkännande eller om återkallande av erkännanden som de har fattat under det föregående kalenderåret.”

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22k (nytt)

Artikel 1 – led 22k (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 158a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22k) | I kapitel III avsnitt I ska följande artikel införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(22k)

(22k)

I kapitel III avsnitt I ska följande artikel införas:

”Artikel 158a

Sammanslutningar av branschorganisationer

Medlemsstaterna får på begäran erkänna sammanslutningar av branschorganisationer inom en specifik sektor enligt artikel 1.2 som har bildats på initiativ av de erkända branschorganisationerna.

I enlighet med de regler som antas i enlighet med artikel 173 får sammanslutningar av producentorganisationer bedriva respektive utöva samma verksamheter och befogenheter som en branschorganisation.”

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22l (nytt)

Artikel 1 – led 22l (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 158b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22l) | I kapitel III avsnitt I ska följande artikel införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(22l)

(22l)

I kapitel III avsnitt I ska följande artikel införas:

”Artikel 158b

”Artikel 158b

Gränsöverskridande producentorganisationer och deras gränsöverskridande sammanslutningar och gränsöverskridande branschorganisationer

Gränsöverskridande producentorganisationer och deras gränsöverskridande sammanslutningar och gränsöverskridande branschorganisationer

1.
     
  Vid tillämpningen av denna förordning ska hänvisningar till producentorganisationer, sammanslutningar av producentorganisationer och branschorganisationer även omfatta gränsöverskridande producentorganisationer, gränsöverskridande sammanslutningar av producentorganisationer och gränsöverskridande branschorganisationer, som erkänns i denna artikel.

2.
     
  I denna förordning avses med:

| a) | gränsöverskridande producentorganisation: en producentorganisation vars producentmedlemmar har anläggningar i mer än en medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

a)

gränsöverskridande producentorganisation: en producentorganisation vars producentmedlemmar har anläggningar i mer än en medlemsstat.

gränsöverskridande producentorganisation: en producentorganisation vars producentmedlemmar har anläggningar i mer än en medlemsstat.

| b) | gränsöverskridande sammanslutning av producentorganisationer: en sammanslutning av producentorganisationer som har medlemsorganisationer i mer än en medlemsstat. |
| --- | --- |

b)

b)

gränsöverskridande sammanslutning av producentorganisationer: en sammanslutning av producentorganisationer som har medlemsorganisationer i mer än en medlemsstat.

gränsöverskridande sammanslutning av producentorganisationer: en sammanslutning av producentorganisationer som har medlemsorganisationer i mer än en medlemsstat.

| c) | gränsöverskridande branschorganisation: en branschorganisation vars medlemmar bedriver produktions-, bearbetnings- eller saluföringsverksamhet för de produkter som omfattas av organisationens verksamhet i mer än en medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

c)

gränsöverskridande branschorganisation: en branschorganisation vars medlemmar bedriver produktions-, bearbetnings- eller saluföringsverksamhet för de produkter som omfattas av organisationens verksamhet i mer än en medlemsstat.

gränsöverskridande branschorganisation: en branschorganisation vars medlemmar bedriver produktions-, bearbetnings- eller saluföringsverksamhet för de produkter som omfattas av organisationens verksamhet i mer än en medlemsstat.

3.
     
  Kommissionen ska fatta beslut om erkännande av gränsöverskridande producentorganisationer, gränsöverskridande sammanslutningar av producentorganisationer och gränsöverskridande branschorganisationer.

De allmänna reglerna för erkännande enligt artiklarna 154, 156 och 158 och de särskilda reglerna för erkännande inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter som avses i artiklarna 161 och 163 ska gälla i tillämpliga delar.

De allmänna reglerna för erkännande enligt artiklarna 154, 156 och 158 och de särskilda reglerna för erkännande inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter som avses i artiklarna 161 och 163 ska gälla i tillämpliga delar.

4.
     
  Den medlemsstat där en gränsöverskridande producentorganisation eller en gränsöverskridande sammanslutning av producentorganisationer har ett betydande antal medlemmar eller medlemsorganisationer eller där den har en betydande volym eller ett betydande värde avsättningsbar produktion, eller den medlemsstat, där en gränsöverskridande branschorganisation har sitt huvudkvarter, samt de övriga medlemsstater där medlemmarna i denna organisation eller sammanslutning är belägna, ska skicka kommissionen alla nödvändiga upplysningar för att göra det möjligt att kontrollera att villkoren för erkännandet uppfylls och ge kommissionen det administrativa stöd som krävs.

5.
     
  Kommissionen och den medlemsstat som avses i punkt 4, ska tillhandahålla all relevant information på begäran av en annan medlemsstat, där medlemmar av den gällande organisationen eller sammanslutningen är belägna.”

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22m (nytt)

Artikel 1 – led 22m (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 160

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22m) | Artikel 160 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22m)

(22m)

Artikel 160 ska ersättas med följande:

Artikel 160

”Artikel 160

Producentorganisationerna inom frukt- och grönsakssektorn

Producentorganisationerna inom frukt- och grönsakssektorn

Producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn ska ha bildats för minst ett av målen i artikel 152.1 c i–iii.

1.
     Producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn ska ha bildats för minst ett av målen i artikel 152.1 c i–iii.

Stadgarna för en producentorganisation inom sektorn för frukt och grönsaker ska ålägga organisationens producentmedlemmar att saluföra hela den produktion som berörs via producentorganisationen.

1a.
     Stadgarna för en producentorganisation inom sektorn för frukt och grönsaker ska ålägga organisationens producentmedlemmar att saluföra hela den produktion som berörs via producentorganisationen.

Genom undantag från första stycket får producentmedlemmarna, om producentorganisationen godkänner det i sina stadgar:

Genom undantag från första stycket får producentmedlemmarna, om producentorganisationen godkänner det i sina stadgar:

| a) | sälja produkter direkt på eller utanför sina anläggningar till konsumenter för deras personliga bruk, |
| --- | --- |

a)

a)

sälja produkter direkt på eller utanför sina anläggningar till konsumenter för deras personliga bruk,

sälja produkter direkt på eller utanför sina anläggningar till konsumenter för deras personliga bruk,

| b) | själva eller genom en annan producentorganisation som utsetts av deras egen producentorganisation, saluföra produkter som i fråga om volym eller värde utgör en marginell kvantitet jämfört med den produktionsvolym av eller produktionsvärde på de berörda produkterna som den egna organisationen kan saluföra, |
| --- | --- |

b)

b)

själva eller genom en annan producentorganisation som utsetts av deras egen producentorganisation, saluföra produkter som i fråga om volym eller värde utgör en marginell kvantitet jämfört med den produktionsvolym av eller produktionsvärde på de berörda produkterna som den egna organisationen kan saluföra,

själva eller genom en annan producentorganisation som utsetts av deras egen producentorganisation, saluföra produkter som i fråga om volym eller värde utgör en marginell kvantitet jämfört med den produktionsvolym av eller produktionsvärde på de berörda produkterna som den egna organisationen kan saluföra,

| c) | själva eller genom en annan producentorganisation som utsetts av deras egen producentorganisation, saluföra produkter vars egenskaper är sådana att den egna organisationen normalt inte handlar med dem, eller produkter som en producentmedlem endast tillverkat i en så begränsad volym eller till ett så begränsat värde att den egna organisationen normalt inte handlar med dem. |
| --- | --- |

c)

c)

själva eller genom en annan producentorganisation som utsetts av deras egen producentorganisation, saluföra produkter vars egenskaper är sådana att den egna organisationen normalt inte handlar med dem, eller produkter som en producentmedlem endast tillverkat i en så begränsad volym eller till ett så begränsat värde att den egna organisationen normalt inte handlar med dem.

själva eller genom en annan producentorganisation som utsetts av deras egen producentorganisation, saluföra produkter vars egenskaper är sådana att den egna organisationen normalt inte handlar med dem, eller produkter som en producentmedlem endast tillverkat i en så begränsad volym eller till ett så begränsat värde att den egna organisationen normalt inte handlar med dem.

2.
     
  Den andel av produktionsvolymen eller produktionsvärdet av den produktion som varje producentmedlem kan saluföra, som producentmedlemmarna saluför utanför producentorganisationen ska inte överstiga den andel som fastställs genom den delegerade akt som avses i artikel 173 i denna förordning.

Medlemsstaterna får emellertid fastställa en lägre procentsats för den produktion som producentmedlemmarna får saluföra utanför producentorganisationen än den som fastställs i den delegerade akt som avses i första stycket, dock inte mindre än 10 %.

Medlemsstaterna får emellertid fastställa en lägre procentsats för den produktion som producentmedlemmarna får saluföra utanför producentorganisationen än den som fastställs i den delegerade akt som avses i första stycket, dock inte mindre än 10 %.

3.
     
  När det gäller produkter som omfattas av rådets förordning (EG) nr 834/2007, eller när producentmedlemmar saluför sin produktion genom en annan producentorganisation som utsetts av deras egen producentorganisation, får den procentandel av produktionen som en producentmedlem saluför utanför producentorganisationen, enligt vad som avses i punkt 1a, inte överstiga den procentandel som fastställs genom den delegerade akt som avses i artikel 173 i denna förordning, i volym eller i värde av den produktion som får saluföras av varje producentmedlem.

Medlemsstaterna får emellertid fastställa en lägre procentsats för den produktion som dessa producentmedlemmar får saluföra utanför producentorganisationen än den som fastställs i den delegerade akt som avses i första stycket, dock inte mindre än 10 %.

Medlemsstaterna får emellertid fastställa en lägre procentsats för den produktion som dessa producentmedlemmar får saluföra utanför producentorganisationen än den som fastställs i den delegerade akt som avses i första stycket, dock inte mindre än 10 %.

I ekonomiska frågor som omfattas av deras mandat ska producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker anses verka i sina medlemmars namn och på deras vägnar.

I ekonomiska frågor som omfattas av deras mandat ska producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönsaker anses verka i sina medlemmars namn och på deras vägnar.”

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22n (nytt)

Artikel 1 – led 22n (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 163

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22n) | Artikel 163 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22n)

(22n)

Artikel 163 ska ersättas med följande:

Artikel 163

”Artikel 163

Erkännande av branschorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

Erkännande av branschorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter

1.   Medlemsstaterna får erkänna branschorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter förutsatt att dessa organisationer

1.   Medlemsstaterna får erkänna branschorganisationer inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter förutsatt att dessa organisationer

| a) | uppfyller de krav som anges i artikel 157.3, |
| --- | --- |

a)

uppfyller de krav som anges i artikel 157.3,

| a) | uppfyller de krav som anges i artikel 157.3, |
| --- | --- |

a)

uppfyller de krav som anges i artikel 157.3,

| b) | bedriver sin verksamhet i en eller flera regioner inom det berörda territoriet, |
| --- | --- |

b)

bedriver sin verksamhet i en eller flera regioner inom det berörda territoriet,

| b) | bedriver sin verksamhet i en eller flera regioner inom det berörda territoriet, |
| --- | --- |

b)

bedriver sin verksamhet i en eller flera regioner inom det berörda territoriet,

| c) | motsvarar en väsentlig andel av den ekonomiska verksamhet som avses i artikel 157.3 a, |
| --- | --- |

c)

motsvarar en väsentlig andel av den ekonomiska verksamhet som avses i artikel 157.3 a,

| c) | motsvarar en väsentlig andel av den ekonomiska verksamhet som avses i artikel 157.3 a, |
| --- | --- |

c)

motsvarar en väsentlig andel av den ekonomiska verksamhet som avses i artikel 157.3 a,

| d) | inte själva producerar, bearbetar eller saluför produkter från sektorn för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

d)

inte själva producerar, bearbetar eller saluför produkter från sektorn för mjölk och mjölkprodukter.

| d) | inte själva producerar, bearbetar eller saluför produkter från sektorn för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

d)

inte själva producerar, bearbetar eller saluför produkter från sektorn för mjölk och mjölkprodukter.

2.   Medlemsstaterna får besluta att branschorganisationer som på grundval av nationell rätt har erkänts före den 2 april 2012 och som uppfyller de villkor som anges i punkt 1 i denna artikel ska anses vara erkända som branschorganisationer enligt artikel 157.3.

2.   Medlemsstaterna får besluta att branschorganisationer som på grundval av nationell rätt har erkänts före den 2 april 2012 och som uppfyller de villkor som anges i punkt 1 i denna artikel ska anses vara erkända som branschorganisationer enligt artikel 157.3.

3.   Om medlemsstaterna utnyttjar möjligheten att erkänna en branschorganisation i enlighet med punkt 1 eller 2 ska de

3.   Om medlemsstaterna utnyttjar möjligheten att erkänna en branschorganisation i enlighet med punkt 1 eller 2 ska de

| a) | inom fyra månader efter det att en ansökan åtföljd av alla relevanta styrkande handlingar har lämnats in besluta om branschorganisationen ska erkännas; denna ansökan ska lämnas in i den medlemsstat där organisationen har sitt huvudkontor, |
| --- | --- |

a)

inom fyra månader efter det att en ansökan åtföljd av alla relevanta styrkande handlingar har lämnats in besluta om branschorganisationen ska erkännas; denna ansökan ska lämnas in i den medlemsstat där organisationen har sitt huvudkontor,

| a) | inom fyra månader efter det att en ansökan åtföljd av alla relevanta styrkande handlingar har lämnats in besluta om branschorganisationen ska erkännas; denna ansökan ska lämnas in i den medlemsstat där organisationen har sitt huvudkontor, |
| --- | --- |

a)

inom fyra månader efter det att en ansökan åtföljd av alla relevanta styrkande handlingar har lämnats in besluta om branschorganisationen ska erkännas; denna ansökan ska lämnas in i den medlemsstat där organisationen har sitt huvudkontor,

| b) | med regelbundna och av dem fastställda intervaller kontrollera att erkända branschorganisationer uppfyller villkoren för erkännandet, |
| --- | --- |

b)

med regelbundna och av dem fastställda intervaller kontrollera att erkända branschorganisationer uppfyller villkoren för erkännandet,

| b) | med regelbundna och av dem fastställda intervaller kontrollera att erkända branschorganisationer uppfyller villkoren för erkännandet, |
| --- | --- |

b)

med regelbundna och av dem fastställda intervaller kontrollera att erkända branschorganisationer uppfyller villkoren för erkännandet,

| c) | vid bristande efterlevnad av eller oegentligheter vid tillämpning av bestämmelserna i denna förordning utdöma tillämpliga och av dem själva fastställda sanktioner för sådana organisationer, och om nödvändigt besluta huruvida erkännandet bör återkallas, |
| --- | --- |

c)

vid bristande efterlevnad av eller oegentligheter vid tillämpning av bestämmelserna i denna förordning utdöma tillämpliga och av dem själva fastställda sanktioner för sådana organisationer, och om nödvändigt besluta huruvida erkännandet bör återkallas,

| c) | vid bristande efterlevnad av eller oegentligheter vid tillämpning av bestämmelserna i denna förordning utdöma tillämpliga och av dem själva fastställda sanktioner för sådana organisationer, och om nödvändigt besluta huruvida erkännandet bör återkallas, |
| --- | --- |

c)

vid bristande efterlevnad av eller oegentligheter vid tillämpning av bestämmelserna i denna förordning utdöma tillämpliga och av dem själva fastställda sanktioner för sådana organisationer, och om nödvändigt besluta huruvida erkännandet bör återkallas,

| d) | återkalla erkännandet om |
| --- | --- |

d)

återkalla erkännandet om

| d) | återkalla erkännandet om de krav och villkor för erkännande som anges i denna artikel inte längre uppfylls, |
| --- | --- |

d)

återkalla erkännandet om de krav och villkor för erkännande som anges i denna artikel inte längre uppfylls,

| | i) | de krav och villkor för erkännande som anges i denna artikel inte längre uppfylls, |
| --- | --- | --- |

i)

i)

de krav och villkor för erkännande som anges i denna artikel inte längre uppfylls,

| | ii) | branschorganisationen deltar i sådana avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i artikel 210.4; ett sådant återkallande påverkar inte tillämpningen av andra sanktioner som utdöms enligt nationell rätt, |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

branschorganisationen deltar i sådana avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i artikel 210.4; ett sådant återkallande påverkar inte tillämpningen av andra sanktioner som utdöms enligt nationell rätt,

branschorganisationen deltar i sådana avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i artikel 210.4; ett sådant återkallande påverkar inte tillämpningen av andra sanktioner som utdöms enligt nationell rätt,

| | iii) | branschorganisationen inte fullgör den anmälningsskyldighet som avses i artikel 210.2 första stycket a, |
| --- | --- | --- |

iii)

iii)

branschorganisationen inte fullgör den anmälningsskyldighet som avses i artikel 210.2 första stycket a,

branschorganisationen inte fullgör den anmälningsskyldighet som avses i artikel 210.2 första stycket a,

| e) | senast den 31 mars varje år till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på ansökningar om erkännande eller om återkallande av erkännanden som de har fattat under det föregående kalenderåret. |
| --- | --- |

e)

senast den 31 mars varje år till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på ansökningar om erkännande eller om återkallande av erkännanden som de har fattat under det föregående kalenderåret.

| e) | senast den 31 mars varje år till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på ansökningar om erkännande eller om återkallande av erkännanden som de har fattat under det föregående kalenderåret.” |
| --- | --- |

e)

senast den 31 mars varje år till kommissionen anmäla varje beslut om beviljande av eller avslag på ansökningar om erkännande eller om återkallande av erkännanden som de har fattat under det föregående kalenderåret.”

Ändring 241

Ändring 241

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22o (nytt)

Artikel 1 – led 22o (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 163a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22o) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(22o)

(22o)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 163a

”Artikel 163a

Erkännande av branschorganisationer inom vinsektorn

Erkännande av branschorganisationer inom vinsektorn

1.
     
  Medlemsstaterna får på begäran erkänna branschorganisationer på nationell nivå eller på produktionsområdesnivå, för produkter inom vinsektorn, förutsatt att dessa organisationer

| a) | är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktionen och till minst ett av följande stadier av leveranskedjan: bearbetningen eller handel med, inbegripet distribution, av produkter, |
| --- | --- |

a)

a)

är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktionen och till minst ett av följande stadier av leveranskedjan: bearbetningen eller handel med, inbegripet distribution, av produkter,

är sammansatta av företrädare för ekonomisk verksamhet knuten till produktionen och till minst ett av följande stadier av leveranskedjan: bearbetningen eller handel med, inbegripet distribution, av produkter,

| b) | uppfyller villkoren i artikel 157 b och c. |
| --- | --- |

b)

b)

uppfyller villkoren i artikel 157 b och c.

uppfyller villkoren i artikel 157 b och c.

För produkter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning som erkänns i enlighet med unionens lagstiftning får företrädare för den ekonomiska verksamhet som avses i första stycket a inbegripa sökande i enlighet med artikel 95.

För produkter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning som erkänns i enlighet med unionens lagstiftning får företrädare för den ekonomiska verksamhet som avses i första stycket a inbegripa sökande i enlighet med artikel 95.

2.
     
  Om medlemsstaterna utnyttjar möjligheten att erkänna en branschorganisation inom vinsektorn i enlighet med punkt 1 i denna artikel, ska artikel 158 också gälla i tillämpliga delar.”

Ändring 242

Ändring 242

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22p (nytt)

Artikel 1 – led 22p (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 164

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22p) | Artikel 164 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22p)

(22p)

Artikel 164 ska ersättas med följande:

Artikel
  164

Artikel

”Artikel
  164

”Artikel

Utvidgning av reglernas räckvidd

Utvidgning av reglernas räckvidd

1.   Om en erkänd producentorganisation, en erkänd sammanslutning av producentorganisationer eller en erkänd branschorganisation som är verksam inom ett eller flera särskilda ekonomiska områden i en medlemsstat anses vara representativ för produktionen av, handeln med eller bearbetningen av en viss produkt får den berörda medlemsstaten på begäran av organisationen i fråga förklara vissa avtal, beslut eller samordnade förfaranden som har godkänts inom den organisationen bindande under en begränsad tid för andra aktörer inom det eller de ekonomiska områdena som inte är medlemmar av organisationen eller sammanslutningen, oavsett om det rör sig om enskilda eller grupper.

1.   Om en erkänd producentorganisation, en erkänd sammanslutning av producentorganisationer eller en erkänd branschorganisation som är verksam inom ett eller flera särskilda ekonomiska områden i en medlemsstat anses vara representativ för produktionen av, handeln med eller bearbetningen av en viss produkt får den berörda medlemsstaten på begäran av organisationen i fråga förklara vissa avtal, beslut eller samordnade förfaranden som har godkänts inom den organisationen bindande under en begränsad tid för andra aktörer inom det eller de ekonomiska områdena som inte är medlemmar av organisationen eller sammanslutningen, oavsett om det rör sig om enskilda eller grupper.

2.   I detta avsnitt avses med ekonomiskt område ett geografiskt område som består av produktionsområden som gränsar till varandra eller ligger nära varandra och där produktions- och saluföringsvillkoren är homogena.

2.   I detta avsnitt avses med ekonomiskt område ett geografiskt område som består av produktionsområden som gränsar till varandra eller ligger nära varandra och där produktions- och saluföringsvillkoren är homogena
  eller, för produkter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning som erkänns i unionsrätten, det geografiska område som anges i produktspecifikationen
  .

3.   En organisation eller sammanslutning ska anses vara representativ om den i det eller de ekonomiska områdena i en medlemsstat

3.   En organisation eller sammanslutning ska anses vara representativ om den i det eller de ekonomiska områdena i en medlemsstat

| a) | står för minst följande andelar av produktions- eller handelsvolymen eller av bearbetningsvolymen för den eller de berörda produkterna |
| --- | --- |

a)

står för minst följande andelar av produktions- eller handelsvolymen eller av bearbetningsvolymen för den eller de berörda produkterna

| a) | står för minst följande andelar av produktions- eller handelsvolymen eller av bearbetningsvolymen för den eller de berörda produkterna |
| --- | --- |

a)

står för minst följande andelar av produktions- eller handelsvolymen eller av bearbetningsvolymen för den eller de berörda produkterna

| | i) | för producentorganisationer i frukt- och grönsakssektorn: minst 60 %, |
| --- | --- | --- |

i)

för producentorganisationer i frukt- och grönsakssektorn: minst 60 %,

| | i) | för producentorganisationer i frukt- och grönsakssektorn: minst 60 %, |
| --- | --- | --- |

i)

för producentorganisationer i frukt- och grönsakssektorn: minst 60 %,

| | ii) | för övriga: minst två tredjedelar, och |
| --- | --- | --- |

ii)

för övriga: minst två tredjedelar, och

| | ii) | för övriga: minst två tredjedelar, och |
| --- | --- | --- |

ii)

för övriga: minst två tredjedelar, och

| b) | när det gäller producentorganisationer, omfattar mer än 50 % av de berörda producenterna. |
| --- | --- |

b)

när det gäller producentorganisationer, omfattar mer än 50 % av de berörda producenterna.

| b) | när det gäller producentorganisationer, omfattar mer än 50 % av de berörda producenterna. |
| --- | --- |

b)

när det gäller producentorganisationer, omfattar mer än 50 % av de berörda producenterna.

När det gäller branschorganisationer för vilka det medför praktiska svårigheter att fastställa den volymandel av produktion av, handel med eller bearbetning av den eller de berörda produkterna, får en medlemsstat dock föreskriva nationella bestämmelser för fastställande av den angivna nivå av representativitet som avses i första stycket a ii.

När det gäller branschorganisationer för vilka det medför praktiska svårigheter att fastställa den volymandel av produktion av, handel med eller bearbetning av den eller de berörda produkterna, får en medlemsstat dock föreskriva nationella bestämmelser för fastställande av den angivna nivå av representativitet som avses i första stycket a ii.

Om en ansökan om utvidgad tillämpning av reglerna till att omfatta andra aktörer täcker mer än ett ekonomiskt område, ska organisationen eller sammanslutningen kunna styrka en viss lägsta representativitet enligt definitionen i första stycket för varje bransch som den representerar i vart och ett av de berörda ekonomiska områdena.

Om en ansökan om utvidgad tillämpning av reglerna till att omfatta andra aktörer täcker mer än ett ekonomiskt område, ska organisationen eller sammanslutningen kunna styrka en viss lägsta representativitet enligt definitionen i första stycket för varje bransch som den representerar i vart och ett av de berörda ekonomiska områdena.

4.   De regler för vilka utvidgning med andra aktörer får begäras enligt punkt 1 ska ha ett av följande syften:

4.   De regler för vilka utvidgning med andra aktörer får begäras enligt punkt 1 ska ha ett av följande syften:

| a) | Produktions- och marknadsrapportering. |
| --- | --- |

a)

Produktions- och marknadsrapportering.

| a) | Produktions- och marknadsrapportering. |
| --- | --- |

a)

Produktions- och marknadsrapportering.

| b) | Striktare produktionsregler än de som föreskrivs i unionsreglerna eller nationella regler. |
| --- | --- |

b)

Striktare produktionsregler än de som föreskrivs i unionsreglerna eller nationella regler.

| b) | Striktare produktionsregler än de som föreskrivs i unionsreglerna eller nationella regler. |
| --- | --- |

b)

Striktare produktionsregler än de som föreskrivs i unionsreglerna eller nationella regler.

| c) | Utarbetande av standardavtal som är förenliga med unionsreglerna. |
| --- | --- |

c)

Utarbetande av standardavtal som är förenliga med unionsreglerna.

| c) | Utarbetande av standardavtal
  och klausuler om värdefördelning och skälig ersättning
  som är förenliga med unionsreglerna. |
| --- | --- |

c)

Utarbetande av standardavtal
  och klausuler om värdefördelning och skälig ersättning
  som är förenliga med unionsreglerna.

och klausuler om värdefördelning och skälig ersättning

| ca) | Utarbetande av standardavtal eller klausuler inom vinsektorn som är förenliga med unionsreglerna och som, genom undantag från artikel 3.1 i direktiv (EU) 2019/633, får inbegripa betalningstider som är längre än 60 dagar vid köp av otappat vin som en del av skriftliga fleråriga avtal eller avtal som blir fleråriga mellan en producent eller återförsäljare av vin och vederbörandes direkta köpare, förutsatt att klausulerna avseende dessa tidsfrister har utgjort föremål för en utvidgning före den 31 oktober 2021. |
| --- | --- |

ca)

ca)

Utarbetande av standardavtal eller klausuler inom vinsektorn som är förenliga med unionsreglerna och som, genom undantag från artikel 3.1 i direktiv (EU) 2019/633, får inbegripa betalningstider som är längre än 60 dagar vid köp av otappat vin som en del av skriftliga fleråriga avtal eller avtal som blir fleråriga mellan en producent eller återförsäljare av vin och vederbörandes direkta köpare, förutsatt att klausulerna avseende dessa tidsfrister har utgjort föremål för en utvidgning före den 31 oktober 2021.

Utarbetande av standardavtal eller klausuler inom vinsektorn som är förenliga med unionsreglerna och som, genom undantag från artikel 3.1 i direktiv (EU) 2019/633, får inbegripa betalningstider som är längre än 60 dagar vid köp av otappat vin som en del av skriftliga fleråriga avtal eller avtal som blir fleråriga mellan en producent eller återförsäljare av vin och vederbörandes direkta köpare, förutsatt att klausulerna avseende dessa tidsfrister har utgjort föremål för en utvidgning före den 31 oktober 2021.

| d) | Saluföring. |
| --- | --- |

d)

Saluföring.

| d) | Saluföring. |
| --- | --- |

d)

Saluföring.

| e) | Skyddet av miljön. |
| --- | --- |

e)

Skyddet av miljön.

| e) | Skyddet av miljön. |
| --- | --- |

e)

Skyddet av miljön.

| f) | Åtgärder för att främja och utnyttja produkternas potential. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för att främja och utnyttja produkternas potential.

| f) | Åtgärder för att främja och utnyttja produkternas potential. |
| --- | --- |

f)

Åtgärder för att främja och utnyttja produkternas potential.

| g) | Åtgärder för att skydda ekologiskt jordbruk samt ursprungs- och kvalitetsbeteckningar och geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

g)

Åtgärder för att skydda ekologiskt jordbruk samt ursprungs- och kvalitetsbeteckningar och geografiska beteckningar.

| g) | Åtgärder för att skydda ekologiskt jordbruk samt ursprungs- och kvalitetsbeteckningar och geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

g)

Åtgärder för att skydda ekologiskt jordbruk samt ursprungs- och kvalitetsbeteckningar och geografiska beteckningar.

| h) | Forskning för att öka förädlingsvärdet på produkterna, särskilt genom nya användningsområden som inte utgör ett hot mot folkhälsan. |
| --- | --- |

h)

Forskning för att öka förädlingsvärdet på produkterna, särskilt genom nya användningsområden som inte utgör ett hot mot folkhälsan.

| h) | Forskning för att öka förädlingsvärdet på produkterna, särskilt genom nya användningsområden som inte utgör ett hot mot folkhälsan. |
| --- | --- |

h)

Forskning för att öka förädlingsvärdet på produkterna, särskilt genom nya användningsområden som inte utgör ett hot mot folkhälsan.

| i) | Undersökningar i syfte att förbättra produkternas kvalitet. |
| --- | --- |

i)

Undersökningar i syfte att förbättra produkternas kvalitet.

| i) | Undersökningar i syfte att förbättra produkternas kvalitet. |
| --- | --- |

i)

Undersökningar i syfte att förbättra produkternas kvalitet.

| j) | Forskning, särskilt om odlingsmetoder som medger en minskad användning av växtskyddsmedel och djurläkemedel och som garanterar att marken skyddas och miljön skyddas eller förbättras. |
| --- | --- |

j)

Forskning, särskilt om odlingsmetoder som medger en minskad användning av växtskyddsmedel och djurläkemedel och som garanterar att marken skyddas och miljön skyddas eller förbättras.

| j) | Forskning, särskilt om odlingsmetoder som medger en minskad användning av växtskyddsmedel och djurläkemedel och som garanterar att marken skyddas och miljön skyddas eller förbättras. |
| --- | --- |

j)

Forskning, särskilt om odlingsmetoder som medger en minskad användning av växtskyddsmedel och djurläkemedel och som garanterar att marken skyddas och miljön skyddas eller förbättras.

| k) | Fastställande av
  minimikvaliteter och
  minimistandarder för förpackning och presentation. |
| --- | --- |

k)

Fastställande av
  minimikvaliteter och
  minimistandarder för förpackning och presentation.

minimikvaliteter och

| k) | Fastställande av minimistandarder för förpackning och presentation. |
| --- | --- |

k)

Fastställande av minimistandarder för förpackning och presentation.

| l) | Användning av certifierat utsäde
  och
  kontroll av produktkvaliteten. |
| --- | --- |

l)

Användning av certifierat utsäde
  och
  kontroll av produktkvaliteten.

och

| l) | Användning av certifierat utsäde
  för produkter som inte omfattas av förordning (EU) 2018/848 samt
  kontroll av produktkvaliteten. |
| --- | --- |

l)

Användning av certifierat utsäde
  för produkter som inte omfattas av förordning (EU) 2018/848 samt
  kontroll av produktkvaliteten.

för produkter som inte omfattas av förordning (EU) 2018/848 samt

| m) | Djurens hälsa
  ,
  växtskydd och livsmedelssäkerhet
  . |
| --- | --- |

m)

Djurens hälsa
  ,
  växtskydd och livsmedelssäkerhet
  .

Djurens hälsa

växtskydd och livsmedelssäkerhet

| m) | Förebyggande och hantering av risker för växtskyddet, djurhälsan
  ,
  livsmedelssäkerheten eller miljön, särskilt genom att inrätta gemensamma fonder eller genom att bidra till sådana fonder
  . |
| --- | --- |

m)

Förebyggande och hantering av risker för växtskyddet, djurhälsan
  ,
  livsmedelssäkerheten eller miljön, särskilt genom att inrätta gemensamma fonder eller genom att bidra till sådana fonder
  .

Förebyggande och hantering av risker för växtskyddet, djurhälsan

livsmedelssäkerheten eller miljön, särskilt genom att inrätta gemensamma fonder eller genom att bidra till sådana fonder

| n) | Hanteringen
  av biprodukter. |
| --- | --- |

n)

Hanteringen
  av biprodukter.

Hanteringen

| n) | Hantering och tillvaratagande
  av biprodukter. |
| --- | --- |

n)

Hantering och tillvaratagande
  av biprodukter.

Hantering och tillvaratagande

| na) | Utveckling, genomförande och kontroll av tekniska standarder för en exakt bedömning av produktens egenskaper. |
| --- | --- |

na)

na)

Utveckling, genomförande och kontroll av tekniska standarder för en exakt bedömning av produktens egenskaper.

Utveckling, genomförande och kontroll av tekniska standarder för en exakt bedömning av produktens egenskaper.

Reglerna får inte skada övriga aktörer i den berörda medlemsstaten eller i unionen, får inte leda till något av de resultat som anges i artikel 210.4 och får inte vara oförenliga med gällande unionsrätt eller gällande nationella regler.

Reglerna får inte
  påverka tillämpningen av förordning (EU) 2018/848, i tillämpliga fall. De får inte
  skada övriga aktörer
  , eller hindra nya aktörers inträde,
  i den berörda medlemsstaten eller i unionen, får inte leda till något av de resultat som anges i artikel 210.4 och får inte vara oförenliga med gällande unionsrätt eller gällande nationella regler.

påverka tillämpningen av förordning (EU) 2018/848, i tillämpliga fall. De får inte

, eller hindra nya aktörers inträde,

4a.
     
  När kommissionen i enlighet med artikel 222 i denna förordning antar en genomförandeakt för att tillåta att artikel 101.1 i EUF-fördraget inte tillämpas på de avtal och beslut som avses i artikel 222.1 i denna förordning, får dessa avtal och beslut utvidgas under förutsättning att villkoren i denna artikel är uppfyllda.

4b.
     
  Om en medlemsstat utvidgar de regler som avses i punkt 1 ska den berörda organisationen fastställa proportionella åtgärder för att trygga efterlevnaden av reglerna i sådana avtal som blir obligatoriska i och med utvidgningen.

5.   En utvidgning av bestämmelserna i punkt 1 ska i sin helhet meddelas aktörerna genom offentliggörande i en officiell publikation i den berörda medlemsstaten.

5.   En utvidgning av bestämmelserna i punkt 1 ska i sin helhet meddelas aktörerna genom offentliggörande i en officiell publikation i den berörda medlemsstaten.

6.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om beslut som fattas med stöd av denna artikel.

6.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om beslut som fattas med stöd av denna artikel.”

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22q (nytt)

Artikel 1 – led 22q (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 165

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22q) | Artikel 165 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22q)

(22q)

Artikel 165 ska ersättas med följande:

Artikel 165

”Artikel 165

Ekonomiska bidrag från icke-medlemmar

Ekonomiska bidrag från icke-medlemmar

Om reglerna för en erkänd producentorganisation, en erkänd sammanslutning av producentorganisationer eller en erkänd branschorganisation utvidgas enligt artikel 164 och om de verksamheter som reglerna avser är av allmänt ekonomiskt intresse för de ekonomiska aktörer vars verksamhet är knuten till produkterna i fråga, får den medlemsstat som har beviljat erkännandet efter samråd med alla berörda intressenter besluta att enskilda ekonomiska aktörer eller grupper som inte är medlemmar i organisationen men som drar nytta av verksamheten ska erlägga hela eller en del av det ekonomiska bidrag som medlemmarna betalar till organisationen, i den mån bidraget är avsett att täcka omkostnader som är en
  direkt
  följd av de
  aktuella verksamheterna
  .

direkt

aktuella verksamheterna

Om reglerna för en erkänd producentorganisation, en erkänd sammanslutning av producentorganisationer eller en erkänd branschorganisation utvidgas enligt artikel 164 och om de verksamheter som reglerna avser är av allmänt ekonomiskt intresse för de ekonomiska aktörer vars verksamhet är knuten till produkterna i fråga, får den medlemsstat som har beviljat erkännandet efter samråd med alla berörda intressenter besluta att enskilda ekonomiska aktörer eller grupper som inte är medlemmar i organisationen men som
  i praktiken
  drar nytta av verksamheten ska erlägga hela eller en del av det ekonomiska bidrag som medlemmarna betalar till organisationen, i den mån bidraget är avsett att täcka omkostnader som är en följd av
  en eller flera av
  de
  verksamheter som nämns i artikel 164.4. De detaljerade budgetarna i anslutning till dessa verksamheter bör göras tillgängliga på ett transparent sätt så att alla bidragande ekonomiska aktörer kan granska dem, oavsett om de är medlemmar i organisationen eller inte.”

i praktiken

en eller flera av

verksamheter som nämns i artikel 164.4. De detaljerade budgetarna i anslutning till dessa verksamheter bör göras tillgängliga på ett transparent sätt så att alla bidragande ekonomiska aktörer kan granska dem, oavsett om de är medlemmar i organisationen eller inte.”

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22r (nytt)

Artikel 1 – led 22r (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 166a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22r). | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(22r).

(22r).

Följande artikel ska införas:

”Artikel 166a

”Artikel 166a

Reglering av utbudet av andra jordbruksprodukter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning än ost, vin och skinka

Reglering av utbudet av andra jordbruksprodukter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning än ost, vin och skinka

1.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 150, 167 och 172 får medlemsstaterna, på begäran av en producentorganisation som är erkänd enligt artikel 152.1 i denna förordning, en branschorganisation som är erkänd enligt artikel 157.1 i denna förordning eller en sådan grupp som avses i artikel 3.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 för en begränsad tidsperiod fastställa bindande bestämmelser för reglering av utbud av andra jordbruksprodukter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i enlighet med artikel 5.1 och 5.2 i förordning (EU) nr 1151/2012 än ost, vin och skinka.

2.
     
  De bestämmelser som avses i punkt 1 i denna artikel ska omfattas av en förhandsöverenskommelse mellan parterna i det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012.

Denna överenskommelse ska ingås mellan

Denna överenskommelse ska ingås mellan

| a) | minst två tredjedelar av producenterna av denna produkt eller av den råvara som används för att framställa denna produkt, eller deras representanter, i det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012, och |
| --- | --- |

a)

a)

minst två tredjedelar av producenterna av denna produkt eller av den råvara som används för att framställa denna produkt, eller deras representanter, i det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012, och

minst två tredjedelar av producenterna av denna produkt eller av den råvara som används för att framställa denna produkt, eller deras representanter, i det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012, och

| b) | i förekommande fall, minst två tredjedelar av de företag som bearbetar denna jordbruksprodukt, som representerar minst två tredjedelar av produktionen av denna produkt eller deras representanter i det geografiska område som avses i denna punkt. |
| --- | --- |

b)

b)

i förekommande fall, minst två tredjedelar av de företag som bearbetar denna jordbruksprodukt, som representerar minst två tredjedelar av produktionen av denna produkt eller deras representanter i det geografiska område som avses i denna punkt.

i förekommande fall, minst två tredjedelar av de företag som bearbetar denna jordbruksprodukt, som representerar minst två tredjedelar av produktionen av denna produkt eller deras representanter i det geografiska område som avses i denna punkt.

I vederbörligen motiverade fall, när den representativitet som avses i led a och/eller b i detta stycke inte kan uppnås i det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012, eller när fastställandet av denna skapar praktiska problem, får medlemsstaterna fastställa nationella bestämmelser för att fastställa en lämplig nivå för representativitet och samrådsförfaranden för en förhandsöverenskommelse mellan parterna.

I vederbörligen motiverade fall, när den representativitet som avses i led a och/eller b i detta stycke inte kan uppnås i det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012, eller när fastställandet av denna skapar praktiska problem, får medlemsstaterna fastställa nationella bestämmelser för att fastställa en lämplig nivå för representativitet och samrådsförfaranden för en förhandsöverenskommelse mellan parterna.

3.
     
  De bestämmelser som avses i punkt 1

| a) | ska endast avse reglering av utbudet av den berörda produkten och syfta till att anpassa utbudet av den berörda produkten till efterfrågan, |
| --- | --- |

a)

a)

ska endast avse reglering av utbudet av den berörda produkten och syfta till att anpassa utbudet av den berörda produkten till efterfrågan,

ska endast avse reglering av utbudet av den berörda produkten och syfta till att anpassa utbudet av den berörda produkten till efterfrågan,

| b) | ska endast gälla den berörda produkten, |
| --- | --- |

b)

b)

ska endast gälla den berörda produkten,

ska endast gälla den berörda produkten,

| c) | får inte vara bindande i mer än tre år men kan därefter förlängas efter en ny begäran i enlighet med punkt 1, |
| --- | --- |

c)

c)

får inte vara bindande i mer än tre år men kan därefter förlängas efter en ny begäran i enlighet med punkt 1,

får inte vara bindande i mer än tre år men kan därefter förlängas efter en ny begäran i enlighet med punkt 1,

| d) | får inte skada handeln med andra produkter än de som omfattas av dessa bestämmelser, |
| --- | --- |

d)

d)

får inte skada handeln med andra produkter än de som omfattas av dessa bestämmelser,

får inte skada handeln med andra produkter än de som omfattas av dessa bestämmelser,

| e) | får inte gälla transaktioner efter den första saluföringen av den berörda produkten, |
| --- | --- |

e)

e)

får inte gälla transaktioner efter den första saluföringen av den berörda produkten,

får inte gälla transaktioner efter den första saluföringen av den berörda produkten,

| f) | får inte tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser, |
| --- | --- |

f)

f)

får inte tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser,

får inte tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser,

| g) | får inte leda till att en alltför stor andel av den berörda produkten som annars skulle ha varit tillgänglig blockeras, |
| --- | --- |

g)

g)

får inte leda till att en alltför stor andel av den berörda produkten som annars skulle ha varit tillgänglig blockeras,

får inte leda till att en alltför stor andel av den berörda produkten som annars skulle ha varit tillgänglig blockeras,

| h) | får inte verka diskriminerande, utgöra ett hinder för nya aktörer på marknaden eller leda till att små producenter påverkas negativt, |
| --- | --- |

h)

h)

får inte verka diskriminerande, utgöra ett hinder för nya aktörer på marknaden eller leda till att små producenter påverkas negativt,

får inte verka diskriminerande, utgöra ett hinder för nya aktörer på marknaden eller leda till att små producenter påverkas negativt,

| i) | ska bidra till att upprätthålla kvaliteten (även i fråga om hälsoaspekter) och/eller utvecklingen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

i)

i)

ska bidra till att upprätthålla kvaliteten (även i fråga om hälsoaspekter) och/eller utvecklingen av den berörda produkten.

ska bidra till att upprätthålla kvaliteten (även i fråga om hälsoaspekter) och/eller utvecklingen av den berörda produkten.

4.
     
  De regler som avses i punkt 1 ska offentliggöras i en officiell tidning i den aktuella medlemsstaten.

5.
     
  Medlemsstaterna ska utföra kontroller för att säkerställa att de villkor som avses i punkt 3 uppfylls och ska, om de behöriga nationella myndigheterna upptäcker att dessa villkor inte har uppfyllts, upphäva de regler som avses i punkt 1.

6.
     
  Medlemsstaterna ska omedelbart meddela kommissionen de regler som de har antagit enligt punkt 1. Kommissionen ska underrätta de övriga medlemsstaterna om anmälan om sådana regler.

7.
     
  Kommissionen får när som helst anta genomförandeakter som kräver att en medlemsstat upphäver de regler som den har antagit enligt punkt 1, om kommissionen anser att dessa regler inte uppfyller villkoren i punkt 3, förhindrar eller snedvrider konkurrensen på en stor del av den inre marknaden eller äventyrar den fria handeln eller uppnåendet av målen i artikel 39 i EUF-fördraget. Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3 i denna förordning.”

Ändring 243

Ändring 243

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22s (nytt)

Artikel 1 – led 22s (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 167

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22s) | Artikel 167 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22s)

(22s)

Artikel 167 ska ersättas med följande:

Artikel
  167

Artikel

”Artikel
  167

”Artikel

Saluföringsregler för att förbättra och stabilisera den gemensamma vinmarknadens funktion

Saluföringsregler för att förbättra och stabilisera den gemensamma vinmarknadens funktion

1.   För att förbättra och stabilisera den gemensamma marknaden för vin, inbegripet de druvor, den must och de viner som vinet härrör från, får de producerande medlemsstaterna fastställa saluföringsregler för att reglera utbudet, särskilt genom beslut som fattas av erkända branschorganisationer enligt artiklarna
  157
  och 158.

1.   För att förbättra och stabilisera den gemensamma marknaden för vin, inbegripet de druvor, den must och de viner som vinet härrör från, får de producerande medlemsstaterna fastställa saluföringsregler för att reglera utbudet, särskilt genom beslut som fattas av erkända branschorganisationer enligt artiklarna
  163a
  och 158.

Saluföringsreglerna ska stå i proportion till det eftersträvade målet och får inte

Saluföringsreglerna ska stå i proportion till det eftersträvade målet och får inte

| a) | avse transaktioner som görs efter det att den berörda produkten släpps ut på marknaden för första gången, |
| --- | --- |

a)

avse transaktioner som görs efter det att den berörda produkten släpps ut på marknaden för första gången,

| a) | avse transaktioner som görs efter det att den berörda produkten släpps ut på marknaden för första gången, |
| --- | --- |

a)

avse transaktioner som görs efter det att den berörda produkten släpps ut på marknaden för första gången,

| b) | tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser, |
| --- | --- |

b)

tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser,

| b) | tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser, |
| --- | --- |

b)

tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser,

| c) | blockera en alltför stor andel av den normala årliga skörden, |
| --- | --- |

c)

blockera en alltför stor andel av den normala årliga skörden,

| c) | blockera en alltför stor andel av den normala årliga skörden, |
| --- | --- |

c)

blockera en alltför stor andel av den normala årliga skörden,

| d) | göra det möjligt att vägra att utfärda de nationella certifikat och unionscertifikat som krävs för omsättning och saluföring av viner om saluföringen är i överensstämmelse med ovannämnda regler. |
| --- | --- |

d)

göra det möjligt att vägra att utfärda de nationella certifikat och unionscertifikat som krävs för omsättning och saluföring av viner om saluföringen är i överensstämmelse med ovannämnda regler.

| d) | göra det möjligt att vägra att utfärda de nationella certifikat och unionscertifikat som krävs för omsättning och saluföring av viner om saluföringen är i överensstämmelse med ovannämnda regler. |
| --- | --- |

d)

göra det möjligt att vägra att utfärda de nationella certifikat och unionscertifikat som krävs för omsättning och saluföring av viner om saluföringen är i överensstämmelse med ovannämnda regler.

2.   Reglerna enligt punkt 1 ska i sin helhet meddelas aktörerna genom offentliggörande i en officiell publikation i den berörda medlemsstaten.

2.   Reglerna enligt punkt 1 ska i sin helhet meddelas aktörerna genom offentliggörande i en officiell publikation i den berörda medlemsstaten.

3.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om beslut som fattas med stöd av denna artikel.

3.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om beslut som fattas med stöd av denna artikel.”

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22t (nytt)

Artikel 1 – led 22t (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 167a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22t) | I avdelning II kapitel III avsnitt 4 ska följande nya artikel införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(22t)

(22t)

I avdelning II kapitel III avsnitt 4 ska följande nya artikel införas:

”Artikel 167a

”Artikel 167a

Saluföringsregler för att förbättra och stabilisera den gemensamma marknaden för olivolja

Saluföringsregler för att förbättra och stabilisera den gemensamma marknaden för olivolja

1.
     
  För att förbättra och stabilisera den gemensamma marknaden för olivolja får de producerande medlemsstaterna fastställa saluföringsregler för att reglera utbudet.

Saluföringsreglerna ska stå i proportion till det eftersträvade målet och får inte

Saluföringsreglerna ska stå i proportion till det eftersträvade målet och får inte

| a) | avse transaktioner som görs efter det att den berörda produkten släpps ut på marknaden för första gången, |
| --- | --- |

a)

a)

avse transaktioner som görs efter det att den berörda produkten släpps ut på marknaden för första gången,

avse transaktioner som görs efter det att den berörda produkten släpps ut på marknaden för första gången,

| b) | tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser, |
| --- | --- |

b)

b)

tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser,

tillåta fastställande av priser, inte heller riktpriser eller rekommenderade priser,

| c) | blockera en alltför stor andel av den normala årliga skörden. |
| --- | --- |

c)

c)

blockera en alltför stor andel av den normala årliga skörden.

blockera en alltför stor andel av den normala årliga skörden.

2.
     
  Reglerna enligt punkt 1 ska i sin helhet meddelas aktörerna genom offentliggörande i en officiell publikation i den berörda medlemsstaten.

3.
     
  Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om beslut som fattas med stöd av denna artikel.”

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22u (nytt)

Artikel 1 – led 22u (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 168

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22u) | Artikel 168 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22u)

(22u)

Artikel 168 ska ersättas med följande:

Artikel 168

”Artikel 168

Avtalsförhållanden

Avtalsförhållanden

1.   Utan att det påverkar tillämpningen artikel 148 om sektorn för mjölk och mjölkprodukter och artikel 125 om sockersektorn, om en medlemsstat beslutar, när det gäller jordbruksprodukter inom en sektor som anges i artikel 1.2 i denna förordning, förutom sektorerna för mjölk och mjölkprodukter samt socker,

1.   Utan att det påverkar tillämpningen artikel 148 om sektorn för mjölk och mjölkprodukter och artikel 125 om sockersektorn, om en medlemsstat beslutar, när det gäller jordbruksprodukter inom en sektor som anges i artikel 1.2 i denna förordning, förutom sektorerna för mjölk och mjölkprodukter samt socker,

| a) | att varje leverans på dess territorium från en producent till ett bearbetningsföretag eller en distributör måste omfattas av ett skriftligt avtal mellan parterna, och/eller |
| --- | --- |

a)

att varje leverans på dess territorium från en producent till ett bearbetningsföretag eller en distributör måste omfattas av ett skriftligt avtal mellan parterna, och/eller

| a) | att varje leverans på dess territorium från en producent till ett bearbetningsföretag eller en distributör måste omfattas av ett skriftligt avtal mellan parterna, och/eller |
| --- | --- |

a)

att varje leverans på dess territorium från en producent till ett bearbetningsföretag eller en distributör måste omfattas av ett skriftligt avtal mellan parterna, och/eller

| b) | att de första köparna måste lämna in ett skriftligt anbud om avtal om leverans på dess territorium av dessa jordbruksprodukter från producenten, ska detta avtal eller anbud om avtal uppfylla de villkor som fastställts i punkterna 4 och 6 i denna artikel. |
| --- | --- |

b)

att de första köparna måste lämna in ett skriftligt anbud om avtal om leverans på dess territorium av dessa jordbruksprodukter från producenten, ska detta avtal eller anbud om avtal uppfylla de villkor som fastställts i punkterna 4 och 6 i denna artikel.

| b) | att de första köparna måste lämna in ett skriftligt anbud om avtal om leverans på dess territorium av dessa jordbruksprodukter från producenten, ska detta avtal eller anbud om avtal uppfylla de villkor som fastställts i punkterna 4 och 6 i denna artikel. |
| --- | --- |

b)

att de första köparna måste lämna in ett skriftligt anbud om avtal om leverans på dess territorium av dessa jordbruksprodukter från producenten, ska detta avtal eller anbud om avtal uppfylla de villkor som fastställts i punkterna 4 och 6 i denna artikel.

1a.   Om en medlemsstat inte utnyttjar de möjligheter som föreskrivs i punkt 1 i denna artikel får en producent, en producentorganisation eller en sammanslutning av producentorganisationer, med avseende på jordbruksprodukter i en av de sektorer som anges i artikel 1.2 förutom sektorerna för mjölk och mjölkprodukter samt socker, kräva att leverans av deras produkter till ett bearbetningsföretag eller en distributör ska omfattas av ett skriftligt avtal mellan parterna och/eller omfattas av ett skriftligt anbud om avtal från de första köparna, enligt samma villkor som i punkt 4 och i punkt 6 första stycket i den här artikeln.

1a.   Om en medlemsstat inte utnyttjar de möjligheter som föreskrivs i punkt 1 i denna artikel får en producent, en producentorganisation eller en sammanslutning av producentorganisationer, med avseende på jordbruksprodukter i en av de sektorer som anges i artikel 1.2 förutom sektorerna för mjölk och mjölkprodukter samt socker, kräva att leverans av deras produkter till ett bearbetningsföretag eller en distributör ska omfattas av ett skriftligt avtal mellan parterna och/eller omfattas av ett skriftligt anbud om avtal från de första köparna, enligt samma villkor som i punkt 4 och i punkt 6 första stycket i den här artikeln.

Om den första köparen är ett mikroföretag eller ett litet eller medelstort företag i den mening som avses i rekommendation 2003/361/EG ska avtalet och/eller anbudet om avtal inte vara obligatoriskt, utan att detta påverkar parternas möjlighet att använda ett standardavtal som utarbetats av en branschorganisation.

Om den första köparen är ett mikroföretag eller ett litet eller medelstort företag i den mening som avses i rekommendation 2003/361/EG ska avtalet och/eller anbudet om avtal inte vara obligatoriskt, utan att detta påverkar parternas möjlighet att använda ett standardavtal som utarbetats av en branschorganisation.

2.
     Om en medlemsstat beslutar att leveranser av de produkter som omfattas av denna artikel från en producent till ett bearbetningsföretag måste omfattas av ett skriftligt avtal mellan parterna ska den samtidigt besluta om vilket eller vilka leveransstadier som ska omfattas av ett sådant avtal om leveransen av de berörda produkterna går via en eller flera mellanhänder.

2.   Om en medlemsstat beslutar att leveranser av de produkter som omfattas av denna artikel från en producent till ett bearbetningsföretag måste omfattas av ett skriftligt avtal mellan parterna ska den samtidigt besluta om vilket eller vilka leveransstadier som ska omfattas av ett sådant avtal om leveransen av de berörda produkterna går via en eller flera mellanhänder.

Medlemsstaterna ska se till att de bestämmelser som de antar med stöd av denna artikel inte försämrar den inre marknadens funktion.

Medlemsstaterna ska se till att de bestämmelser som de antar med stöd av denna artikel inte försämrar den inre marknadens funktion.

3.   I det fall som beskrivs i punkt 2 får medlemsstaten för att sörja för rättvisa avtalsförhållanden införa en medlingsmekanism för de fall där inget sådant avtal kan ingås i samförstånd.

3.   I det fall som beskrivs i punkt 2 får medlemsstaten för att sörja för rättvisa avtalsförhållanden införa en medlingsmekanism för de fall där inget sådant avtal kan ingås i samförstånd.

4.   Sådana avtal eller anbud om avtal som avses i punkterna 1 och 1a ska

4.   Sådana avtal eller anbud om avtal som avses i punkterna 1 och 1a ska

| a) | upprättas före leverans, |
| --- | --- |

a)

upprättas före leverans,

| a) | upprättas före leverans, |
| --- | --- |

a)

upprättas före leverans,

| b) | vara skriftliga, och |
| --- | --- |

b)

vara skriftliga, och

| b) | vara skriftliga, och |
| --- | --- |

b)

vara skriftliga, och

| c) | framför allt omfatta följande delar: |
| --- | --- |

c)

framför allt omfatta följande delar:

| c) | framför allt omfatta följande delar: |
| --- | --- |

c)

framför allt omfatta följande delar:

| | i) | vara statiskt och anges i avtalet och/eller — beräknas utifrån en kombination av olika faktorer som är fastställda i avtalet, till exempel marknadskostnadsindikatorer som
  avspeglar
  förändringar av marknadsförhållandena, levererad volym och kvaliteten på eller sammansättningen av de levererade jordbruksprodukterna. |
| --- | --- | --- |

i)

vara statiskt och anges i avtalet och/eller — beräknas utifrån en kombination av olika faktorer som är fastställda i avtalet, till exempel marknadskostnadsindikatorer som
  avspeglar
  förändringar av marknadsförhållandena, levererad volym och kvaliteten på eller sammansättningen av de levererade jordbruksprodukterna.

avspeglar

| | i) | vara statiskt och anges i avtalet och/eller — beräknas utifrån en kombination av olika faktorer som är fastställda i avtalet, till exempel
  objektiva produktions- och
  marknadskostnadsindikatorer som
  är lättillgängliga och begripliga och som återger
  förändringar av marknadsförhållandena, levererad volym och kvaliteten på eller sammansättningen av de levererade jordbruksprodukterna.
  För detta får de medlemsstater som har beslutat att tillämpa punkt 1, fastställa indikatorer i enlighet med objektiva kriterier och på grundval av studier av livsmedelsproduktionen och livsmedelskedjan, så att dessa kan fastställas när som helst. |
| --- | --- | --- |

i)

vara statiskt och anges i avtalet och/eller — beräknas utifrån en kombination av olika faktorer som är fastställda i avtalet, till exempel
  objektiva produktions- och
  marknadskostnadsindikatorer som
  är lättillgängliga och begripliga och som återger
  förändringar av marknadsförhållandena, levererad volym och kvaliteten på eller sammansättningen av de levererade jordbruksprodukterna.
  För detta får de medlemsstater som har beslutat att tillämpa punkt 1, fastställa indikatorer i enlighet med objektiva kriterier och på grundval av studier av livsmedelsproduktionen och livsmedelskedjan, så att dessa kan fastställas när som helst.

objektiva produktions- och

är lättillgängliga och begripliga och som återger

För detta får de medlemsstater som har beslutat att tillämpa punkt 1, fastställa indikatorer i enlighet med objektiva kriterier och på grundval av studier av livsmedelsproduktionen och livsmedelskedjan, så att dessa kan fastställas när som helst.

| | ii) | Kvantiteten och kvaliteten på de berörda produkterna som kan eller måste levereras, liksom tidpunkten för dessa leveranser. |
| --- | --- | --- |

ii)

Kvantiteten och kvaliteten på de berörda produkterna som kan eller måste levereras, liksom tidpunkten för dessa leveranser.

| | ii) | Kvantiteten och kvaliteten på de berörda produkterna som kan eller måste levereras, liksom tidpunkten för dessa leveranser. |
| --- | --- | --- |

ii)

Kvantiteten och kvaliteten på de berörda produkterna som kan eller måste levereras, liksom tidpunkten för dessa leveranser.

| | iii) | Avtalets giltighetstid, som får vara begränsad eller obegränsad och innehålla uppsägningsklausuler. |
| --- | --- | --- |

iii)

Avtalets giltighetstid, som får vara begränsad eller obegränsad och innehålla uppsägningsklausuler.

| | iii) | Avtalets giltighetstid, som får vara begränsad eller obegränsad och innehålla uppsägningsklausuler. |
| --- | --- | --- |

iii)

Avtalets giltighetstid, som får vara begränsad eller obegränsad och innehålla uppsägningsklausuler.

| | iv) | Uppgifter om betalningsfrister och betalningsförfaranden. |
| --- | --- | --- |

iv)

Uppgifter om betalningsfrister och betalningsförfaranden.

| | iv) | Uppgifter om betalningsfrister och betalningsförfaranden. |
| --- | --- | --- |

iv)

Uppgifter om betalningsfrister och betalningsförfaranden.

| | v) | Villkoren för hämtning eller leverans av jordbruksprodukterna. |
| --- | --- | --- |

v)

Villkoren för hämtning eller leverans av jordbruksprodukterna.

| | v) | Villkoren för hämtning eller leverans av jordbruksprodukterna. |
| --- | --- | --- |

v)

Villkoren för hämtning eller leverans av jordbruksprodukterna.

| | vi) | Regler som är tillämpliga vid force majeure. |
| --- | --- | --- |

vi)

Regler som är tillämpliga vid force majeure.

| | vi) | Regler som är tillämpliga vid force majeure. |
| --- | --- | --- |

vi)

Regler som är tillämpliga vid force majeure.

5.   Genom undantag från punkterna 1 och 1a ska ett avtal eller anbud om avtal inte krävas när berörda produkter levereras från en medlem av ett kooperativ till det kooperativ som medlemmen tillhör, om kooperativets stadgar eller de regler och beslut som fastställts i eller följer av dessa stadgar innehåller bestämmelser med liknande effekt som bestämmelserna i punkt 4 a, b och c.

5.   Genom undantag från punkterna 1 och 1a ska ett avtal eller anbud om avtal inte krävas när berörda produkter levereras från en medlem av ett kooperativ till det kooperativ som medlemmen tillhör, om kooperativets stadgar eller de regler och beslut som fastställts i eller följer av dessa stadgar innehåller bestämmelser med liknande effekt som bestämmelserna i punkt 4 a, b och c.

6.   Alla delar av avtal om leverans av jordbruksprodukter som ingås av producenter, mottagare, bearbetningsföretag eller distributörer, inbegripet de delar som avses i punkt 4 c, ska förhandlas fritt mellan parterna. Trots första stycket ska ett eller båda av följande alternativ gälla:

6.   Alla delar av avtal om leverans av jordbruksprodukter som ingås av producenter, mottagare, bearbetningsföretag eller distributörer, inbegripet de delar som avses i punkt 4 c, ska förhandlas fritt mellan parterna. Trots första stycket ska ett eller båda av följande alternativ gälla:

| a) | En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt med skriftliga avtal för leverans av jordbruksprodukter får fastställa en minimiperiod som endast ska gälla för skriftliga avtal mellan en producent och en första köpare av jordbruksprodukter. En sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion, |
| --- | --- |

a)

En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt med skriftliga avtal för leverans av jordbruksprodukter får fastställa en minimiperiod som endast ska gälla för skriftliga avtal mellan en producent och en första köpare av jordbruksprodukter. En sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion,

| a) | En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt med skriftliga avtal för leverans av jordbruksprodukter får fastställa en minimiperiod som endast ska gälla för skriftliga avtal mellan en producent och en första köpare av jordbruksprodukter. En sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion, |
| --- | --- |

a)

En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt med skriftliga avtal för leverans av jordbruksprodukter får fastställa en minimiperiod som endast ska gälla för skriftliga avtal mellan en producent och en första köpare av jordbruksprodukter. En sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion,

| b) | En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt för den första köparen av jordbruksprodukter att ge producenten ett skriftligt anbud om avtal får ange att anbudet måste omfatta en minimiperiod för avtalet enligt bestämmelserna i nationell lagstiftning för detta. En sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

b)

En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt för den första köparen av jordbruksprodukter att ge producenten ett skriftligt anbud om avtal får ange att anbudet måste omfatta en minimiperiod för avtalet enligt bestämmelserna i nationell lagstiftning för detta. En sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion.

| b) | En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt för den första köparen av jordbruksprodukter att ge producenten ett skriftligt anbud om avtal får ange att anbudet måste omfatta en minimiperiod för avtalet enligt bestämmelserna i nationell lagstiftning för detta. En sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

b)

En medlemsstat som beslutar att i enlighet med punkt 1 göra det obligatoriskt för den första köparen av jordbruksprodukter att ge producenten ett skriftligt anbud om avtal får ange att anbudet måste omfatta en minimiperiod för avtalet enligt bestämmelserna i nationell lagstiftning för detta. En sådan minimiperiod ska vara minst sex månader och får inte försämra den inre marknadens funktion.

Det andra stycket ska inte påverka producentens rätt att avböja en sådan minimiperiod under förutsättning att denne gör det skriftligen. I sådana fall står det parterna fritt att förhandla om alla delar av avtalet, inklusive de delar som avses i punkt 4 c.

Det andra stycket ska inte påverka producentens rätt att avböja en sådan minimiperiod under förutsättning att denne gör det skriftligen. I sådana fall står det parterna fritt att förhandla om alla delar av avtalet, inklusive de delar som avses i punkt 4 c.

7.   De medlemsstater som utnyttjar den möjlighet som anges i denna artikel ska se till att de införda bestämmelserna inte försämrar den inre marknadens funktion. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om hur de tillämpar åtgärder som införts med stöd av denna artikel.

7.   De medlemsstater som utnyttjar den möjlighet som anges i denna artikel ska se till att de införda bestämmelserna inte försämrar den inre marknadens funktion. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om hur de tillämpar åtgärder som införts med stöd av denna artikel.

8.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa de åtgärder som är nödvändiga för en enhetlig tillämpning av punkt 4 a och b och punkt 5 i denna artikel och åtgärder som rör den information som medlemsstaterna ska ge i enlighet denna artikel.

8.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa de åtgärder som är nödvändiga för en enhetlig tillämpning av punkt 4 a och b och punkt 5 i denna artikel och åtgärder som rör den information som medlemsstaterna ska ge i enlighet denna artikel.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22v (nytt)

Artikel 1 – led 22v (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 172 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22v) | Artikel 172.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22v)

(22v)

Artikel 172.2 ska ersättas med följande:

2.   De regler som avses i punkt 1 i denna artikel ska omfattas av en förhandsöverenskommelse mellan parterna i det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012. En sådan överenskommelse ska, efter samråd med grisproducenterna i det geografiska området, ingås mellan minst två tredjedelar av de företag som bearbetar skinkan i fråga, och som företräder minst två tredjedelar av produktionen av denna skinka i det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012 och, om medlemsstaten anser det lämpligt, minst två tredjedelar av grisproducenterna i det geografiska område som avses i 
  artikel 7
  .
  1 c i förordning (EU) nr 1151/2012.

”2.   De regler som avses i punkt 1 i denna artikel ska omfattas av en förhandsöverenskommelse mellan parterna i det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012. En sådan överenskommelse ska, efter samråd med grisproducenterna i det geografiska området, ingås mellan minst två tredjedelar av de företag som bearbetar skinkan i fråga
  eller deras representanter
  , och som företräder minst två tredjedelar av produktionen av denna skinka i det geografiska område som avses i artikel 7.1 c i förordning (EU) nr 1151/2012 och, om medlemsstaten anser det lämpligt, minst två tredjedelar av grisproducenterna i det geografiska område som avses i 
  det ledet
  .”

Ändring 244

Ändring 244

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22w (nytt)

Artikel 1 – led 22w (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 172a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22w) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(22w)

(22w)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 172a

Värdefördelning för branschorganisationer

Utan att det påverkar specifika värdefördelningsklausuler inom sockersektorn får jordbrukare, inbegripet sammanslutningar av jordbrukare, och deras första köpare samt ett eller flera företag, som vart och ett verkar på olika nivåer i produktions-, bearbetnings- eller distributionskedjan, komma överens om värdefördelningsklausuler, inbegripet marknadsbonusar och -förluster, där det fastställs hur eventuella förändringar av de berörda produkternas relevanta marknadspriser eller andra råvarumarknader ska fördelas dem emellan, med beaktande av produktionskostnaderna.”

Ändring 245

Ändring 245

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22x (nytt)

Artikel 1 – led 22x (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 172b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| | (22x) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändringsförslag

Ändringsförslag

(22x)

(22x)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 172b

”Artikel 172b

Värdefördelning för produkter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning

Värdefördelning för produkter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning

För produkter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning som erkänns i unionsrätten får branschorganisationer som är erkända enligt artikel 157 anta regler om värdefördelning mellan aktörer i de olika leden i produktionen och, om tillämpligt, bearbetningen och saluföringen, för vilka de, som undantag från artikel 101.1 i EUF-fördraget, får begära en utvidgad räckvidd på grundval av artikel 164.1 i denna förordning.

För produkter med skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning som erkänns i unionsrätten får branschorganisationer som är erkända enligt artikel 157 anta regler om värdefördelning mellan aktörer i de olika leden i produktionen och, om tillämpligt, bearbetningen och saluföringen, för vilka de, som undantag från artikel 101.1 i EUF-fördraget, får begära en utvidgad räckvidd på grundval av artikel 164.1 i denna förordning.

Sådana utvidgade avtal, beslut eller samordnade förfaranden ska stå i proportion till det eftersträvade målet och får inte

Sådana utvidgade avtal, beslut eller samordnade förfaranden ska stå i proportion till det eftersträvade målet och får inte

| a) | innebära fastställande av priser på de slutprodukter som saluförs till konsumenterna, |
| --- | --- |

a)

a)

innebära fastställande av priser på de slutprodukter som saluförs till konsumenterna,

innebära fastställande av priser på de slutprodukter som saluförs till konsumenterna,

| b) | sätta konkurrensen ur spel för en väsentlig del av produkterna i fråga, |
| --- | --- |

b)

b)

sätta konkurrensen ur spel för en väsentlig del av produkterna i fråga,

sätta konkurrensen ur spel för en väsentlig del av produkterna i fråga,

| c) | skapa en överdriven obalans mellan de olika leden i värdekedjan inom den berörda sektorn.” |
| --- | --- |

c)

c)

skapa en överdriven obalans mellan de olika leden i värdekedjan inom den berörda sektorn.”

skapa en överdriven obalans mellan de olika leden i värdekedjan inom den berörda sektorn.”

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22y (nytt)

Artikel 1 – led 22y (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 173 – punkt 1 – led b

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22y) | I artikel 173.1 ska led b ersättas av följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22y)

(22y)

I artikel 173.1 ska led b ersättas av följande:

| b
  ) | Reglerna för sådana organisationer och sammanslutningar, stadgarna för andra organisationer än producentorganisationer, de specifika villkor som gäller för stadgar för producentorganisationer inom vissa sektorer, inklusive
  undantag
  från skyldigheten att saluföra hela produktionen genom den producentorganisation som avses i artikel 160 andra stycket, sådana organisationers och sammanslutningars struktur, medlemskapsperiod, storlek, ansvarighet och verksamhet, effekterna av erkännande, återkallande av erkännande och sammanslagningar. |
| --- | --- |

b
  )

b

Reglerna för sådana organisationer och sammanslutningar, stadgarna för andra organisationer än producentorganisationer, de specifika villkor som gäller för stadgar för producentorganisationer inom vissa sektorer, inklusive
  undantag
  från skyldigheten att saluföra hela produktionen genom den producentorganisation som avses i artikel 160 andra stycket, sådana organisationers och sammanslutningars struktur, medlemskapsperiod, storlek, ansvarighet och verksamhet, effekterna av erkännande, återkallande av erkännande och sammanslagningar.

undantag

| ”b
  ) | Reglerna för sådana organisationer och sammanslutningar, stadgarna för andra organisationer än producentorganisationer, de specifika villkor som gäller för stadgar för producentorganisationer inom vissa sektorer, inklusive
  undantaget
  från skyldigheten att saluföra hela produktionen genom den producentorganisation som avses i artikel 160
  .1 a
  andra stycket
  genom att fastställa de andelar som avses i punkterna 2 och 3 i den artikeln samt de produktkategorier från punkt 1a för vilka dessa andelar ska gälla
  , sådana organisationers och sammanslutningars struktur, medlemskapsperiod, storlek, ansvarighet och verksamhet, effekterna av erkännande, återkallande av erkännande och sammanslagningar.” |
| --- | --- |

”b
  )

”b

Reglerna för sådana organisationer och sammanslutningar, stadgarna för andra organisationer än producentorganisationer, de specifika villkor som gäller för stadgar för producentorganisationer inom vissa sektorer, inklusive
  undantaget
  från skyldigheten att saluföra hela produktionen genom den producentorganisation som avses i artikel 160
  .1 a
  andra stycket
  genom att fastställa de andelar som avses i punkterna 2 och 3 i den artikeln samt de produktkategorier från punkt 1a för vilka dessa andelar ska gälla
  , sådana organisationers och sammanslutningars struktur, medlemskapsperiod, storlek, ansvarighet och verksamhet, effekterna av erkännande, återkallande av erkännande och sammanslagningar.”

undantaget

.1 a

genom att fastställa de andelar som avses i punkterna 2 och 3 i den artikeln samt de produktkategorier från punkt 1a för vilka dessa andelar ska gälla

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22z (nytt)

Artikel 1 – led 22z (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 176 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22z) | Artikel 176.3 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22z)

(22z)

Artikel 176.3 ska ersättas med följande:

3.   Licenserna ska gälla inom hela unionen.

”3.   Licenserna ska gälla inom hela unionen.
  Alla uppgifter om sökande som samlats in av medlemsstaterna vid utfärdandet av certifikat ska meddelas kommissionen varje månad.”

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22aa (nytt)

Artikel 1 – led 22aa (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 182 – punkt 1 – stycke 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22aa) | I artikel 182.1 första stycket ska följande led läggas till: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(22aa)

(22aa)

I artikel 182.1 första stycket ska följande led läggas till:

| ”ba) | importvolymen för ett visst år som är föremål för förmånstullar som överenskommits mellan unionen och tredjeländer inom ramen för frihandelsavtal överskrider en viss nivå (nedan kallad marknadsexponeringsvolym).” |
| --- | --- |

”ba)

”ba)

importvolymen för ett visst år som är föremål för förmånstullar som överenskommits mellan unionen och tredjeländer inom ramen för frihandelsavtal överskrider en viss nivå (nedan kallad marknadsexponeringsvolym).”

importvolymen för ett visst år som är föremål för förmånstullar som överenskommits mellan unionen och tredjeländer inom ramen för frihandelsavtal överskrider en viss nivå (nedan kallad marknadsexponeringsvolym).”

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22ab (nytt)

Artikel 1 – led 22ab (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 182 – punkt 1 – stycke 1 – led bb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22ab) | I artikel 182.1 första stycket ska följande led läggas till: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(22ab)

(22ab)

I artikel 182.1 första stycket ska följande led läggas till:

| ”bb) | tredjeländer inte uppfyller unionsstandarderna för växtskydd och djurskydd.” |
| --- | --- |

”bb)

”bb)

tredjeländer inte uppfyller unionsstandarderna för växtskydd och djurskydd.”

tredjeländer inte uppfyller unionsstandarderna för växtskydd och djurskydd.”

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22ac (nytt)

Artikel 1 – led 22ac (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 182 – punkt 1 – stycke 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22ac) | I artikel 182.1 ska andra stycket ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22ac)

(22ac)

I artikel 182.1 ska andra stycket ersättas med följande:

Den utlösande volymen ska grunda sig på marknadstillträdesnivån, dvs. importen uttryckt som en procentandel av motsvarande inhemska konsumtion de föregående tre åren.

”Den utlösande volymen ska grunda sig på marknadstillträdesnivån, dvs. importen uttryckt som en procentandel av motsvarande inhemska konsumtion de föregående tre åren.
  Den ska regelbundet omdefinieras för att ta hänsyn till ändringar av unionsmarknadens storlek. Det utlösande priset ska regelbundet omdefinieras för att ta hänsyn till utvecklingen på den globala marknaden och produktionskostnaderna.”

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22ad (nytt)

Artikel 1 – led 22ad (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 182 – punkt 1 – stycke 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22ad) | I artikel 182.1 ska följande stycke läggas till: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(22ad)

(22ad)

I artikel 182.1 ska följande stycke läggas till:

”Marknadsexponeringsvolymen ska fastställas på grundval av import som är föremål för förmånstullar uttryckt som en procentandel av en hållbar total marknadsexponering för de berörda sektorerna.”

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22ae (nytt)

Artikel 1 – led 22ae (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 184 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (22ae) | Artikel 184.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(22ae)

(22ae)

Artikel 184.2 ska ersättas med följande:

2.   Tullkvoterna ska förvaltas på ett sätt som inte leder till diskriminering mellan berörda aktörer, genom att en av följande metoder eller en kombination av dem eller någon annan lämplig metod används:

”2.   Tullkvoterna ska förvaltas på ett sätt som inte leder till diskriminering mellan berörda aktörer, genom att en av följande metoder eller en kombination av dem eller någon annan lämplig metod används:

| a) | En metod som är grundad på i vilken ordningsföljd ansökningarna inkommer (metoden ”först till kvarn”). |
| --- | --- |

a)

En metod som är grundad på i vilken ordningsföljd ansökningarna inkommer (metoden ”först till kvarn”).

| a) | En metod som är grundad på i vilken ordningsföljd ansökningarna inkommer (metoden ’först till kvarn’). |
| --- | --- |

a)

En metod som är grundad på i vilken ordningsföljd ansökningarna inkommer (metoden ’först till kvarn’).

| b) | En metod enligt vilken kvoter fördelas i proportion till de begärda kvantiteterna enligt inkomna ansökningar (metoden ”samtidig behandling”). |
| --- | --- |

b)

En metod enligt vilken kvoter fördelas i proportion till de begärda kvantiteterna enligt inkomna ansökningar (metoden ”samtidig behandling”).

| b) | En metod enligt vilken kvoter fördelas i proportion till de begärda kvantiteterna enligt inkomna ansökningar (metoden ’samtidig behandling’). |
| --- | --- |

b)

En metod enligt vilken kvoter fördelas i proportion till de begärda kvantiteterna enligt inkomna ansökningar (metoden ’samtidig behandling’).

| c) | En metod grundad på traditionella handelsflöden (metoden ”traditionella/nya mönster”). |
| --- | --- |

c)

En metod grundad på traditionella handelsflöden (metoden ”traditionella/nya mönster”).

| c) | En metod grundad på traditionella handelsflöden (metoden ’traditionella/nya mönster’). |
| --- | --- |

c)

En metod grundad på traditionella handelsflöden (metoden ’traditionella/nya mönster’).

| d) | En metod som möjliggör distribution till många olika aktörer, bland annat genom att ta hänsyn till relevanta sociala och miljömässiga standarder, såsom de grundläggande ILO-konventionerna och multilaterala miljöavtal som unionen är part i.” |
| --- | --- |

d)

d)

En metod som möjliggör distribution till många olika aktörer, bland annat genom att ta hänsyn till relevanta sociala och miljömässiga standarder, såsom de grundläggande ILO-konventionerna och multilaterala miljöavtal som unionen är part i.”

En metod som möjliggör distribution till många olika aktörer, bland annat genom att ta hänsyn till relevanta sociala och miljömässiga standarder, såsom de grundläggande ILO-konventionerna och multilaterala miljöavtal som unionen är part i.”

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 22af (nytt)

Artikel 1 – led 22af (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 188a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22af) | I kapitel III ska följande artikel läggas till: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(22af)

(22af)

I kapitel III ska följande artikel läggas till:

”Artikel 188a

Import av jordbruksprodukter och jordbruksbaserade livsmedelsprodukter från tredjeländer

Jordbruksprodukter och jordbruksbaserade livsmedelsprodukter får importeras från tredjeländer endast om de uppfyller produktionsstandarder och skyldigheter som motsvarar dem som antagits, framför allt på miljö- och hälsoskyddets område, för samma produkter som skördats i unionen eller framställts från sådana produkter. Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa regler för överensstämmelse som ska gälla för aktörer när det gäller import, varvid hänsyn ska tas till ömsesidiga avtal med tredjeländer. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 23

Artikel 1 – led 23

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 189

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | Artikel 189 ska utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(23)

(23)

Artikel 189 ska utgå.

utgår

utgår

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26a (nytt)

Artikel 1 – led 26a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 206

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (26a) | Artikel 206 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(26a)

(26a)

Artikel 206 ska ersättas med följande:

Artikel 206

”Artikel 206

Riktlinjer från kommissionen om tillämpningen av konkurrensregler på jordbruket

Riktlinjer från kommissionen om tillämpningen av konkurrensregler på jordbruket

Om inte annat föreskrivs i denna förordning och i enlighet med artikel 42 i EUF-fördraget, ska artiklarna 101–106 i EUF-fördraget samt bestämmelser för tillämpningen av dessa, om inte annat följer av artiklarna 207–210 i denna förordning, tillämpas på alla sådana avtal, beslut och förfaranden som avses i artiklarna 101.1 och 102 i EUF-fördraget och som rör produktion av eller handel med jordbruksprodukter.

Om inte annat föreskrivs i denna förordning och i enlighet med artikel 42 i EUF-fördraget, ska artiklarna 101–106 i EUF-fördraget samt bestämmelser för tillämpningen av dessa, om inte annat följer av artiklarna 207–210 i denna förordning, tillämpas på alla sådana avtal, beslut och förfaranden som avses i artiklarna 101.1 och 102 i EUF-fördraget och som rör produktion av eller handel med jordbruksprodukter.

För att säkerställa att den inre marknaden fungerar väl och att unionens konkurrensregler tillämpas enhetligt ska kommissionen och medlemsstaternas konkurrensmyndigheter
  tillämpa unionens konkurrensregler
  i 
  nära samarbete
  .

tillämpa unionens konkurrensregler

nära samarbete

För att säkerställa att den inre marknaden fungerar väl och att unionens konkurrensregler
  tolkas och
  tillämpas enhetligt ska kommissionen och medlemsstaternas konkurrensmyndigheter
  ha ett nära samarbete och
  i 
  största möjliga mån samordna sina insatser när de tillämpar unionens konkurrensregler
  .

tolkas och

ha ett nära samarbete och

största möjliga mån samordna sina insatser när de tillämpar unionens konkurrensregler

Dessutom ska kommissionen om lämpligt offentliggöra riktlinjer som hjälp till nationella konkurrensmyndigheter och företag.

Dessutom ska kommissionen om lämpligt offentliggöra riktlinjer som hjälp till nationella konkurrensmyndigheter och företag.”

Ändring 246

Ändring 246

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26b (nytt)

Artikel 1 – led 26b (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Del IV – kapitel I – artikel 206a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26b) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(26b)

(26b)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 206a

”Artikel 206a

Återförsäljning till underpris

Återförsäljning till underpris

1.
     
  Jordbruksprodukter från en sektor som förtecknas i artikel 1.2 får inte säljas vidare till underpris.

2.
     
  Medlemsstaterna får dock i vederbörligen motiverade fall tillåta undantag från punkt 1 avseende situationer då jordbruksprodukter får säljas vidare till underpris, i syfte att undvika livsmedelsavfall.

Kommissionen ska för att säkerställa lika villkor ges befogenhet att anta delegerade aktier i enlighet med artikel 227 för att komplettera denna förordning genom att fastställa kriterier för sådana undantag relaterade till livsmedelsavfall som avses i det första stycket.

Kommissionen ska för att säkerställa lika villkor ges befogenhet att anta delegerade aktier i enlighet med artikel 227 för att komplettera denna förordning genom att fastställa kriterier för sådana undantag relaterade till livsmedelsavfall som avses i det första stycket.

3.
     
  I denna artikel gäller följande definitioner:

| a) | återförsäljning till underpris: försäljning av jordbruksprodukter till ett pris som understiger nettoinköpspriset, där nettoinköpspriset är inköpspriset per faktura plus transportkostnader och skatter som påförs transaktionen, minus den proportionella delen av alla ekonomiska förmåner som leverantören beviljar köparen, |
| --- | --- |

a)

a)

återförsäljning till underpris: försäljning av jordbruksprodukter till ett pris som understiger nettoinköpspriset, där nettoinköpspriset är inköpspriset per faktura plus transportkostnader och skatter som påförs transaktionen, minus den proportionella delen av alla ekonomiska förmåner som leverantören beviljar köparen,

återförsäljning till underpris: försäljning av jordbruksprodukter till ett pris som understiger nettoinköpspriset, där nettoinköpspriset är inköpspriset per faktura plus transportkostnader och skatter som påförs transaktionen, minus den proportionella delen av alla ekonomiska förmåner som leverantören beviljar köparen,

| b) | livsmedelsavfall: alla livsmedel enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 som har blivit avfall.” |
| --- | --- |

b)

b)

livsmedelsavfall: alla livsmedel enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 som har blivit avfall.”

livsmedelsavfall: alla livsmedel enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 som har blivit avfall.”

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26c (nytt)

Artikel 1 – led 26c (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 207

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (26c) | Artikel 207 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(26c)

(26c)

Artikel 207 ska ersättas med följande:

Artikel 207

”Artikel 207

Relevant marknad

Relevant marknad

Definitionen av den relevanta marknaden är ett verktyg för att identifiera och fastställa gränserna för konkurrensen mellan företag och ska grundas på följande två kumulativa element:

Definitionen av den relevanta marknaden är ett verktyg för att identifiera och fastställa gränserna för konkurrensen mellan företag och ska grundas på följande två kumulativa element:

| a) | Relevant produktmarknad: I detta kapitel avses med produktmarknad den marknad som omfattar alla de produkter som på grund av sina egenskaper, sitt pris och den tilltänkta användningen av konsumenterna betraktas som utbytbara. |
| --- | --- |

a)

Relevant produktmarknad: I detta kapitel avses med produktmarknad den marknad som omfattar alla de produkter som på grund av sina egenskaper, sitt pris och den tilltänkta användningen av konsumenterna betraktas som utbytbara.

| a) | Relevant produktmarknad: I detta kapitel avses med produktmarknad den marknad som omfattar alla de produkter som på grund av sina egenskaper, sitt pris och den tilltänkta användningen av
  kunderna och
  konsumenterna betraktas som utbytbara. |
| --- | --- |

a)

Relevant produktmarknad: I detta kapitel avses med produktmarknad den marknad som omfattar alla de produkter som på grund av sina egenskaper, sitt pris och den tilltänkta användningen av
  kunderna och
  konsumenterna betraktas som utbytbara.

kunderna och

| b) | Relevant geografisk marknad: Relevant geografisk marknad I detta kapitel avses med geografisk marknad den marknad som omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och vilket kan särskiljas från angränsande geografiska områden, framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren. |
| --- | --- |

b)

Relevant geografisk marknad: Relevant geografisk marknad I detta kapitel avses med geografisk marknad den marknad som omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och vilket kan särskiljas från angränsande geografiska områden, framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.

| b) | Relevant geografisk marknad: Relevant geografisk marknad I detta kapitel avses med geografisk marknad den marknad som omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och vilket kan särskiljas från angränsande geografiska områden, framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.” |
| --- | --- |

b)

Relevant geografisk marknad: Relevant geografisk marknad I detta kapitel avses med geografisk marknad den marknad som omfattar det område inom vilket de berörda företagen tillhandahåller de relevanta produkterna, inom vilket konkurrensvillkoren är tillräckligt likartade och vilket kan särskiljas från angränsande geografiska områden, framför allt på grund av väsentliga skillnader i konkurrensvillkoren.”

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26d (nytt)

Artikel 1 – led 26d (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 208

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (26d) | Artikel 208 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(26d)

(26d)

Artikel 208 ska ersättas med följande:

Artikel 208

”Artikel 208

Dominerande ställning

Dominerande ställning

I detta kapitel avses med dominerande ställning en situation där ett företag har en sådan ekonomisk maktställning att det har möjlighet att hindra upprätthållandet av en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden, genom att dess ställning tillåter det att i betydande omfattning agera oberoende i förhållande till konkurrenter, kunder och i sista hand konsumenter.

I detta kapitel avses med dominerande ställning en situation där ett företag har en sådan ekonomisk maktställning att det har möjlighet att hindra upprätthållandet av en effektiv konkurrens på den relevanta marknaden, genom att dess ställning tillåter det att i betydande omfattning agera oberoende i förhållande till konkurrenter,
  leverantörer,
  kunder och i sista hand konsumenter.”

leverantörer,

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26e (nytt)

Artikel 1 – led 26e (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 210

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (26e) | Artikel 210 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(26e)

(26e)

Artikel 210 ska ersättas med följande:

Artikel 210

”Artikel 210

Erkända branschorganisationers avtal och samordnade förfaranden

Erkända branschorganisationers avtal och samordnade förfaranden

1.   Artikel 101.1 i EUF-fördraget ska inte tillämpas på avtal, beslut och samordnade förfaranden som antas av branschorganisationer som är erkända enligt artikel 157 i denna förordning
  i syfte
  att
  genomföra sådan verksamhet
  som anges i 
  artiklarna
  157.1 c
  och, för sektorn för mjölk och mjölkprodukter, 157.3 c i denna förordning
  samt, när det gäller sektorerna för olivolja och bordsoliver samt tobak, artikel 162 i denna förordning.

1.   Artikel 101.1 i EUF-fördraget ska inte tillämpas på avtal, beslut och samordnade förfaranden som antas av branschorganisationer som är erkända enligt artikel 157 i denna förordning
  om de krävs för
  att
  uppfylla de mål
  som anges i 
  artikel
  157.1 c samt, när det gäller sektorerna för olivolja och bordsoliver samt tobak, artikel 162 i denna förordning.

De avtal, beslut och samordnade förfaranden som uppfyller villkoren i punkt 1 i detta stycke ska tillämpas utan att föregående beslut om detta krävs. Branschorganisationer som är erkända enligt artikel 157 i denna förordning får emellertid begära ett yttrande från kommissionen om huruvida dessa avtal, beslut och samordnade förfaranden är förenliga med målen i artikel 39 i EUF-fördraget. Kommissionen ska handlägga begäranden om yttranden skyndsamt och skicka sitt yttrande till den sökande inom fyra månader från det att den mottog en fullständig begäran. Kommissionen får, på eget initiativ eller på en medlemsstats begäran, ändra ett yttrandes innehåll, särskilt om den sökande har lämnat felaktiga uppgifter eller missbrukat yttrandet.

De avtal, beslut och samordnade förfaranden som uppfyller villkoren i punkt 1 i detta stycke ska tillämpas utan att föregående beslut om detta krävs. Branschorganisationer som är erkända enligt artikel 157 i denna förordning får emellertid begära ett yttrande från kommissionen om huruvida dessa avtal, beslut och samordnade förfaranden är förenliga med målen i artikel 39 i EUF-fördraget. Kommissionen ska handlägga begäranden om yttranden skyndsamt och skicka sitt yttrande till den sökande inom fyra månader från det att den mottog en fullständig begäran. Kommissionen får, på eget initiativ eller på en medlemsstats begäran, ändra ett yttrandes innehåll, särskilt om den sökande har lämnat felaktiga uppgifter eller missbrukat yttrandet.

2.   
  Punkt 1 ska tillämpas om

2.   
  Artikel 101.1 i EUF-fördraget ska inte tillämpas på avtal, beslut och samordnade förfaranden som antas av branschorganisationer som är erkända enligt artikel 157 i denna förordning som rör andra verksamheter än de mål som anges i artikel 157.1 c samt, när det gäller sektorerna för olivolja och bordsoliver samt tobak, i artikel 162 i denna förordning om

| a) | de avtal,
  besluten
  och samordnade förfaranden som avses däri har anmälts till kommissionen, och |
| --- | --- |

a)

de avtal,
  besluten
  och samordnade förfaranden som avses däri har anmälts till kommissionen, och

besluten

| a) | de avtal,
  beslut
  och samordnade förfaranden som avses däri har anmälts till kommissionen, och |
| --- | --- |

a)

de avtal,
  beslut
  och samordnade förfaranden som avses däri har anmälts till kommissionen, och

beslut

| b) | kommissionen, inom två månader efter det att den har mottagit alla uppgifter som krävs, inte har kunnat konstatera att dessa avtal, beslut och samordnade förfaranden är oförenliga med unionens regler. |
| --- | --- |

b)

kommissionen, inom två månader efter det att den har mottagit alla uppgifter som krävs, inte har kunnat konstatera att dessa avtal, beslut och samordnade förfaranden är oförenliga med unionens regler.

| b) | kommissionen, inom två månader efter det att den har mottagit alla uppgifter som krävs, inte har kunnat konstatera att dessa avtal, beslut och samordnade förfaranden är oförenliga med unionens regler. |
| --- | --- |

b)

kommissionen, inom två månader efter det att den har mottagit alla uppgifter som krävs, inte har kunnat konstatera att dessa avtal, beslut och samordnade förfaranden är oförenliga med unionens regler.

Om kommissionen konstaterar att de avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i punkt
  1
  är oförenliga med unionens regler, ska den lägga fram sina slutsatser utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.

1

Om kommissionen konstaterar att de avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i punkt
  2
  är oförenliga med unionens regler, ska den lägga fram sina slutsatser utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.”

2

3.   De avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i punkt
  1 får inte
  börja tillämpas
  förrän
  den tvåmånadersperiod som avses i punkt 2 första stycket b har löpt ut.

3.   De avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i punkt
  2 ska
  börja tillämpas
  när
  den tvåmånadersperiod som avses i punkt 2 första stycket b har löpt ut.

4.   Avtal, beslut och samordnade förfaranden ska i varje fall
  förklaras
  vara oförenliga med unionens regler, om de

4.   Avtal, beslut och samordnade förfaranden ska i varje fall vara oförenliga med unionens regler, om de

| a) | kan leda till någon form av uppdelning av marknaderna inom unionen, |
| --- | --- |

a)

kan leda till någon form av uppdelning av marknaderna inom unionen,

| a) | kan leda till någon form av uppdelning av marknaderna inom unionen, |
| --- | --- |

a)

kan leda till någon form av uppdelning av marknaderna inom unionen,

| b) | kan hindra marknadsordningen från att fungera tillfredsställande, |
| --- | --- |

b)

kan hindra marknadsordningen från att fungera tillfredsställande,

| b) | kan hindra marknadsordningen från att fungera tillfredsställande, |
| --- | --- |

b)

kan hindra marknadsordningen från att fungera tillfredsställande,

| c) | kan medföra en snedvridning av konkurrensen som inte är nödvändig för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitik som branschorganisationens verksamhet syftar till, |
| --- | --- |

c)

kan medföra en snedvridning av konkurrensen som inte är nödvändig för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitik som branschorganisationens verksamhet syftar till,

| c) | kan medföra en snedvridning av konkurrensen som inte är nödvändig för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitik som branschorganisationens verksamhet syftar till, |
| --- | --- |

c)

kan medföra en snedvridning av konkurrensen som inte är nödvändig för att uppnå målen för den gemensamma jordbrukspolitik som branschorganisationens verksamhet syftar till,

| d) | innebär
  fastställande av priser eller fastställande av kvoter
  , |
| --- | --- |

d)

innebär
  fastställande av priser eller fastställande av kvoter
  ,

fastställande av priser eller fastställande av kvoter

| d) | innebär
  en skyldighet att tillämpa fastställda priser eller volymer
  , |
| --- | --- |

d)

innebär
  en skyldighet att tillämpa fastställda priser eller volymer
  ,

en skyldighet att tillämpa fastställda priser eller volymer

| e) | kan leda till diskriminering eller sätta konkurrensen ur spel för en betydande andel av de berörda produkterna. |
| --- | --- |

e)

kan leda till diskriminering eller sätta konkurrensen ur spel för en betydande andel av de berörda produkterna.

| e) | kan leda till diskriminering eller sätta konkurrensen ur spel för en betydande andel av de berörda produkterna. |
| --- | --- |

e)

kan leda till diskriminering eller sätta konkurrensen ur spel för en betydande andel av de berörda produkterna.

5.   Om kommissionen,
  när den tvåmånadersperiod
  som avses i punkt 2
  första stycket b har löpt ut, konstaterar att villkoren för tillämpningen av
  punkt
  1 inte
  har
  uppfyllts
  , ska den utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3 fatta ett beslut om att avtalet, beslutet eller det samordnade förfarandet i fråga ska omfattas av artikel 101.1 i EUF-fördraget.

5.   Om kommissionen
  konstaterar att villkoren för tillämpningen av punkt 1 inte har uppfyllts
  ,
  eller om de villkor
  som avses i punkt 2
  inte har uppfyllts eller inte längre uppfylls när den tvåmånadersperiod som avses i
  punkt
  2 första stycket b
  har
  löpt ut
  , ska den utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3 fatta ett beslut om att avtalet, beslutet eller det samordnade förfarandet i fråga
  i framtiden
  ska omfattas av artikel 101.1 i EUF-fördraget.

Kommissionens beslut får tillämpas först från och med dagen för dess anmälan till den berörda branschorganisationen, såvida inte branschorganisationen har lämnat felaktiga uppgifter eller missbrukat det undantag som anges i 
  punkt
  1.

punkt

Kommissionens beslut får tillämpas först från och med dagen för dess anmälan till den berörda branschorganisationen, såvida inte branschorganisationen har lämnat felaktiga uppgifter eller missbrukat det undantag som anges i 
  punkterna
  1
  och 2
  .

punkterna

och 2

6.   Om fleråriga avtal ingås ska anmälan för det första året gälla även för de därpå följande åren av avtalet. Kommissionen får emellertid i så fall när som helst, på eget initiativ eller på begäran från en medlemsstat, avge ett yttrande om oförenlighet.

6.   Om fleråriga avtal ingås ska anmälan för det första året gälla även för de därpå följande åren av avtalet. Kommissionen får emellertid i så fall när som helst, på eget initiativ eller på begäran från en medlemsstat, avge ett yttrande om oförenlighet.

7.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa de åtgärder som är nödvändiga för en enhetlig tillämpning av denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

7.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa de åtgärder som är nödvändiga för en enhetlig tillämpning av denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26f (nytt)

Artikel 1 – led 26f (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 210a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26f) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(26f)

(26f)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 210a

”Artikel 210a

Vertikala initiativ för hållbarhet

Vertikala initiativ för hållbarhet

1.
     
  Artikel 101.1 i EUF-fördraget ska inte gälla för vertikala avtal, beslut och samordnade förfaranden avseende de produkter som avses i artikel 1.2 som syftar till att tillämpa högre normer för miljö, djurhälsa och djurskydd än de som är obligatoriska enligt EU-lagstiftningen eller den nationella lagstiftningen, förutsatt att de fördelar för allmänintresset som de medför väger upp nackdelarna när det gäller konsumenter och förutsatt att de bara inför de restriktioner som är oumbärliga för att uppnå deras mål.

2.
     
  Artikel 101.1 i EUF-fördraget ska inte gälla för de avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i punkt 1, förutsatt att

| a) | de avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses däri har anmälts till kommissionen, och |
| --- | --- |

a)

a)

de avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses däri har anmälts till kommissionen, och

de avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses däri har anmälts till kommissionen, och

| b) | kommissionen, inom två månader efter det att den har mottagit alla uppgifter som krävs, inte har kunnat konstatera att dessa avtal, beslut och samordnade förfaranden är oförenliga med unionens regler. |
| --- | --- |

b)

b)

kommissionen, inom två månader efter det att den har mottagit alla uppgifter som krävs, inte har kunnat konstatera att dessa avtal, beslut och samordnade förfaranden är oförenliga med unionens regler.

kommissionen, inom två månader efter det att den har mottagit alla uppgifter som krävs, inte har kunnat konstatera att dessa avtal, beslut och samordnade förfaranden är oförenliga med unionens regler.

Om kommissionen konstaterar att de avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i punkt 1 är oförenliga med unionens regler, ska den lägga fram sina slutsatser utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.”

Om kommissionen konstaterar att de avtal, beslut och samordnade förfaranden som avses i punkt 1 är oförenliga med unionens regler, ska den lägga fram sina slutsatser utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229.2 eller 229.3.”

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26 g (nytt)

Artikel 1 – led 26 g (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 214a

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (26 g) | Artikel 214a ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(26 g)

(26 g)

Artikel 214a ska ersättas med följande:

Artikel 214a

”Artikel 214a

Nationellt stöd till vissa sektorer i Finland

Nationellt stöd till vissa sektorer i Finland

Om kommissionen lämnar sitt tillstånd får Finland för perioden
  2014
  –
  2020
  fortsätta att bevilja sådant nationellt stöd som beviljades under
  2013
  till producenter
  på grundval av artikel 141 i 1994 års anslutningsakt
  , förutsatt att

2014

2020

2013

på grundval av artikel 141 i 1994 års anslutningsakt

Om kommissionen lämnar sitt tillstånd får Finland för perioden
  2021
  –
  2027
  fortsätta att bevilja sådant nationellt stöd som beviljades under
  2020
  till producenter, förutsatt att

2021

2027

2020

| a) | inkomststödet lämnas i form av gradvis avtagande belopp under hela perioden och
  för 2020 inte överstiger 30 % av det belopp som beviljades 2013, och
  att
  och |
| --- | --- |

a)

inkomststödet lämnas i form av gradvis avtagande belopp under hela perioden och
  för 2020 inte överstiger 30 % av det belopp som beviljades 2013, och
  att
  och

för 2020 inte överstiger 30 % av det belopp som beviljades 2013, och

och

| a) | hela
  inkomststödet lämnas i form av gradvis avtagande belopp under hela perioden och att |
| --- | --- |

a)

hela
  inkomststödet lämnas i form av gradvis avtagande belopp under hela perioden och att

hela

| b) | stödsystemen inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har använts till fullo för de berörda sektorerna innan denna möjlighet utnyttjas. |
| --- | --- |

b)

stödsystemen inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har använts till fullo för de berörda sektorerna innan denna möjlighet utnyttjas.

| b) | stödsystemen inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har använts till fullo för de berörda sektorerna innan denna möjlighet utnyttjas. |
| --- | --- |

b)

stödsystemen inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken har använts till fullo för de berörda sektorerna innan denna möjlighet utnyttjas.

Kommissionen ska besluta om sitt tillstånd utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229
  .2 eller 229.3
  i den här förordningen.

.2 eller 229.3

Kommissionen ska besluta om sitt tillstånd utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 229 i den här förordningen.”

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26h (nytt)

Artikel 1 – led 26h (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Del IV – kapitel IIa (nytt) – artikel 218a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26h) | I del IV ska följande kapitel och artikel införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(26h)

(26h)

I del IV ska följande kapitel och artikel införas:

Artikel 218a

Artikel 218a

EU:s övervakningscentrum för jordbruksmarknaderna

EU:s övervakningscentrum för jordbruksmarknaderna

1.
     
  För att öka insynen i leveranskedjan för livsmedel från lantbruksproduktionen, belysa de val som de ekonomiska aktörerna och alla offentliga myndigheter fattar samt underlätta observation och registrering av marknadsutvecklingen ska kommissionen inrätta ett EU-centrum för övervakning av jordbruksmarknaderna (nedan kallat ’övervakningscentrumet’).

2.
     
  Övervakningscentrumet ska övervaka åtminstone följande jordbrukssektorer i enlighet med hur de definieras i artikel 1.1:

| a) | Spannmål. |
| --- | --- |

a)

a)

Spannmål.

Spannmål.

| b) | Socker, sockerbetor och sockerrör. |
| --- | --- |

b)

b)

Socker, sockerbetor och sockerrör.

Socker, sockerbetor och sockerrör.

| c) | Olivolja. |
| --- | --- |

c)

c)

Olivolja.

Olivolja.

| d) | Frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

d)

d)

Frukt och grönsaker.

Frukt och grönsaker.

| e) | Vin. |
| --- | --- |

e)

e)

Vin.

Vin.

| f) | Mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

f)

f)

Mjölk och mjölkprodukter.

Mjölk och mjölkprodukter.

| g) | Nöt- och kalvkött. |
| --- | --- |

g)

g)

Nöt- och kalvkött.

Nöt- och kalvkött.

| h) | Griskött. |
| --- | --- |

h)

h)

Griskött.

Griskött.

| i) | Får- och getkött. |
| --- | --- |

i)

i)

Får- och getkött.

Får- och getkött.

| j) | Fjäderfäkött. |
| --- | --- |

j)

j)

Fjäderfäkött.

Fjäderfäkött.

3.
     
  Övervakningscentrumet ska samla in den statistik och de uppgifter som krävs för att ta fram analyser och undersökningar om

| a) | produktion och utbud, |
| --- | --- |

a)

a)

produktion och utbud,

produktion och utbud,

| b) | prissättningsmekanismer och, så långt det är möjligt, vinstmarginaler längs med hela försörjningskedjan för livsmedel från lantbruksproduktionen i unionen och dess medlemsstater, |
| --- | --- |

b)

b)

prissättningsmekanismer och, så långt det är möjligt, vinstmarginaler längs med hela försörjningskedjan för livsmedel från lantbruksproduktionen i unionen och dess medlemsstater,

prissättningsmekanismer och, så långt det är möjligt, vinstmarginaler längs med hela försörjningskedjan för livsmedel från lantbruksproduktionen i unionen och dess medlemsstater,

| c) | prisutvecklingstendenser och, så långt det är möjligt, vinstmarginaler på alla nivåer i livsmedelskedjan i unionen och dess medlemsstater samt i alla sektorer för jordbruk och för livsmedel från lantbruksproduktionen, |
| --- | --- |

c)

c)

prisutvecklingstendenser och, så långt det är möjligt, vinstmarginaler på alla nivåer i livsmedelskedjan i unionen och dess medlemsstater samt i alla sektorer för jordbruk och för livsmedel från lantbruksproduktionen,

prisutvecklingstendenser och, så långt det är möjligt, vinstmarginaler på alla nivåer i livsmedelskedjan i unionen och dess medlemsstater samt i alla sektorer för jordbruk och för livsmedel från lantbruksproduktionen,

| d) | prognoser om marknadsutvecklingen på kort och medellång sikt, |
| --- | --- |

d)

d)

prognoser om marknadsutvecklingen på kort och medellång sikt,

prognoser om marknadsutvecklingen på kort och medellång sikt,

| e) | hur importen och exporten av jordbruksprodukter utvecklas, i synnerhet vad gäller uppfyllandet av tullkvoterna för import av jordbruksprodukter till unionens territorium. |
| --- | --- |

e)

e)

hur importen och exporten av jordbruksprodukter utvecklas, i synnerhet vad gäller uppfyllandet av tullkvoterna för import av jordbruksprodukter till unionens territorium.

hur importen och exporten av jordbruksprodukter utvecklas, i synnerhet vad gäller uppfyllandet av tullkvoterna för import av jordbruksprodukter till unionens territorium.

Övervakningscentrumet ska årligen ta fram en rapport som omfattar de delar som avses i första stycket och tillhandahålla Europaparlamentet och rådet denna rapport.

Övervakningscentrumet ska årligen ta fram en rapport som omfattar de delar som avses i första stycket och tillhandahålla Europaparlamentet och rådet denna rapport.

4.
     
  Medlemsstaterna ska samla in de uppgifter som avses i punkt 3 från företag som bearbetar jordbruksprodukter, eller från andra aktörer som handlar med jordbruksprodukter, och tillhandahålla övervakningscentrumet dessa uppgifter.

Dessa uppgifter ska betraktas som konfidentiella och övervakningscentrumet ska se till att enskilda ekonomiska aktörers specifika priser eller namn inte offentliggörs.

Dessa uppgifter ska betraktas som konfidentiella och övervakningscentrumet ska se till att enskilda ekonomiska aktörers specifika priser eller namn inte offentliggörs.

Kommissionen får anta genomförandeakter som inrättar ett anmälnings- och rapporteringssystem för tillämpningen av denna punkt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

Kommissionen får anta genomförandeakter som inrättar ett anmälnings- och rapporteringssystem för tillämpningen av denna punkt. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 26i (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 26i (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 218b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26i) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(26i)

(26i)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 218b

”Artikel 218b

Mekanism för tidig varning för marknadsstörningar och tröskelvärden för larm

Mekanism för tidig varning för marknadsstörningar och tröskelvärden för larm

1.
     
  Övervakningscentrumet ska inrätta en mekanism för tidig varning och tröskelvärden för larm och ska, om det relevanta tröskelvärdet för larm överskrids, meddela Europaparlamentet och rådet om det föreligger en risk för marknadsstörningar som beror på till exempel betydande prishöjningar eller prissänkningar på de inre eller yttre marknaderna eller på andra händelser eller omständigheter som får samma konsekvenser.

Tröskelvärdena för larm ska fastställas

Tröskelvärdena för larm ska fastställas

| a) | om det viktade genomsnittliga priset på marknaden är mindre än [XX %] av det genomsnittliga priset i [X] veckor i följd efter att de högsta och lägsta referensvärdena har eliminerats för veckopriser eller [X] månader i följd för månadspriser, |
| --- | --- |

a)

a)

om det viktade genomsnittliga priset på marknaden är mindre än [XX %] av det genomsnittliga priset i [X] veckor i följd efter att de högsta och lägsta referensvärdena har eliminerats för veckopriser eller [X] månader i följd för månadspriser,

om det viktade genomsnittliga priset på marknaden är mindre än [XX %] av det genomsnittliga priset i [X] veckor i följd efter att de högsta och lägsta referensvärdena har eliminerats för veckopriser eller [X] månader i följd för månadspriser,

| b) | om det viktade genomsnittliga priset på marknaden är högre än [XX %] av det genomsnittliga priset i [X] veckor i följd efter att de högsta och lägsta referensvärdena för veckopriser har eliminerats eller [X] månader i följd för månadspriser. |
| --- | --- |

b)

b)

om det viktade genomsnittliga priset på marknaden är högre än [XX %] av det genomsnittliga priset i [X] veckor i följd efter att de högsta och lägsta referensvärdena för veckopriser har eliminerats eller [X] månader i följd för månadspriser.

om det viktade genomsnittliga priset på marknaden är högre än [XX %] av det genomsnittliga priset i [X] veckor i följd efter att de högsta och lägsta referensvärdena för veckopriser har eliminerats eller [X] månader i följd för månadspriser.

Kommissionen ska utarbeta en rapport under en tidsfrist på högst 30 dagar från dagen för meddelandet till observationscentrumet, för Europaparlamentet och rådet presentera marknadssituationen för den berörda produkten, orsakerna till störningarna på marknaden och, om tillämpligt, vilka åtgärder som ska vidtas, särskilt de som föreskrivs i del II, avdelning I, kapitel 1 i denna förordning och/eller i artiklarna 219, 219a, 220, 221 och 222, eller ange orsakerna till att sådana åtgärder inte vidtas.”

Kommissionen ska utarbeta en rapport under en tidsfrist på högst 30 dagar från dagen för meddelandet till observationscentrumet, för Europaparlamentet och rådet presentera marknadssituationen för den berörda produkten, orsakerna till störningarna på marknaden och, om tillämpligt, vilka åtgärder som ska vidtas, särskilt de som föreskrivs i del II, avdelning I, kapitel 1 i denna förordning och/eller i artiklarna 219, 219a, 220, 221 och 222, eller ange orsakerna till att sådana åtgärder inte vidtas.”

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26j (nytt)

Artikel 1 – led 26j (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 219

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (26j) | Artikel 219 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(26j)

(26j)

Artikel 219 ska ersättas med följande:

Artikel 219

”Artikel 219

Åtgärder mot störningar på marknaden

Åtgärder mot störningar på marknaden
  och för förebyggande och hantering av störningar på marknaden

och för förebyggande och hantering av störningar på marknaden

1.   För att ändamålsenligt och effektivt reagera på hot om marknadsstörningar orsakade av kraftiga prisstegringar eller prisfall på interna eller externa marknader eller andra händelser och omständigheter som på ett markant sätt stör eller hotar marknaden ska kommissionen, om situationen eller dess effekter på marknaden sannolikt kommer att fortsätta eller förvärras, ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 för att vidta de åtgärder som krävs för att ta itu med situationen på marknaden, samtidigt som alla åtaganden som följer av internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget iakttas
  och förutsatt att andra tillgängliga åtgärder enligt denna förordning visar sig vara otillräckliga
  .

1.   För att ändamålsenligt och effektivt reagera på hot om marknadsstörningar orsakade av kraftiga prisstegringar eller prisfall på interna eller externa marknader eller andra händelser och omständigheter som på ett markant sätt stör eller hotar marknaden ska kommissionen, om situationen eller dess effekter på marknaden sannolikt kommer att fortsätta eller förvärras, ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 för att vidta de åtgärder som krävs för att ta itu med situationen på marknaden, samtidigt som alla åtaganden som följer av internationella avtal som ingåtts i enlighet med EUF-fördraget iakttas.

När det vid sådana hot om
  marknadstörningar
  som avses i första stycket i denna punkt föreligger tvingande skäl till skyndsamhet ska det förfarande som föreskrivs i artikel 228 tillämpas på delegerade akter som antas i enlighet med första stycket i denna punkt.

marknadstörningar

När det vid sådana hot om
  marknadsstörningar
  som avses i första stycket i denna punkt föreligger tvingande skäl till skyndsamhet ska det förfarande som föreskrivs i artikel 228 tillämpas på delegerade akter som antas i enlighet med första stycket i denna punkt.

marknadsstörningar

Dessa tvingande skäl till skyndsamhet kan omfatta behovet av att vidta omedelbara åtgärder för att ta itu med eller förhindra marknadsstörningar, när hoten om marknadsstörningar uppkommer så snabbt eller oväntat att omedelbara åtgärder krävs för att det ändamålsenligt och effektivt ska gå att ta itu med situationen, eller när åtgärder skulle förhindra att sådana hot om marknadsstörningar materialiseras, fortgår eller utvecklas till allvarligare och mer långvariga störningar eller när en fördröjning av omedelbara åtgärder skulle hota att orsaka eller förvärra störningarna eller öka omfattningen av de åtgärder som senare skulle krävas för att ta itu med hotet eller störningarna eller vara till skada för produktionen eller marknadsförhållandena.

Dessa tvingande skäl till skyndsamhet kan omfatta behovet av att vidta omedelbara åtgärder för att ta itu med eller förhindra marknadsstörningar, när hoten om marknadsstörningar uppkommer så snabbt eller oväntat att omedelbara åtgärder krävs för att det ändamålsenligt och effektivt ska gå att ta itu med situationen, eller när åtgärder skulle förhindra att sådana hot om marknadsstörningar materialiseras, fortgår eller utvecklas till allvarligare och mer långvariga störningar eller när en fördröjning av omedelbara åtgärder skulle hota att orsaka eller förvärra störningarna eller öka omfattningen av de åtgärder som senare skulle krävas för att ta itu med hotet eller störningarna eller vara till skada för produktionen eller marknadsförhållandena.

Sådana åtgärder får i den omfattning och för den tid som krävs för att ta itu med marknadsstörningen eller hotet därom utvidga eller ändra tillämpningsområdet, varaktigheten eller andra aspekter av andra åtgärder som föreskrivs i denna förordning eller
  införa exportbidrag
  eller helt eller delvis tillfälligt upphäva importtullarna för vissa kvantiteter eller tidsperioder om så är nödvändigt.

införa exportbidrag

Sådana åtgärder får i den omfattning och för den tid som krävs för att ta itu med marknadsstörningen eller hotet därom utvidga eller ändra tillämpningsområdet, varaktigheten eller andra aspekter av andra åtgärder som föreskrivs i denna förordning
  och andra åtgärder som föreskrivs i artiklarna 39–63 i förordningen om strategiska planer
  eller
  förstärka importkontroller,
  eller helt eller delvis tillfälligt upphäva
  eller justera
  importtullarna för vissa kvantiteter eller tidsperioder om så är nödvändigt.
  Åtgärderna kan även inbegripa anpassning av ingångssystemet för frukt och grönsaker genom samråd med de tredjeländer som exporterar till Europeiska unionen.

och andra åtgärder som föreskrivs i artiklarna 39–63 i förordningen om strategiska planer

förstärka importkontroller,

eller justera

Åtgärderna kan även inbegripa anpassning av ingångssystemet för frukt och grönsaker genom samråd med de tredjeländer som exporterar till Europeiska unionen.

2.   De åtgärder som avses i punkt 1 ska inte tillämpas på de produkter som anges i del XXIV avsnitt 2 i bilaga I.

2.   De åtgärder som avses i punkt 1 ska inte tillämpas på de produkter som anges i del XXIV avsnitt 2 i bilaga I.

Kommissionen får emellertid genom delegerade akter som antagits i enlighet med det skyndsamma förfarande som avses i artikel 228 besluta att de åtgärder som avses i punkt 1 ska tillämpas på en eller flera av de produkter som förtecknas i del XXIV avsnitt 2 i bilaga I.

Kommissionen får emellertid genom delegerade akter som antagits i enlighet med det skyndsamma förfarande som avses i artikel 228 besluta att de åtgärder som avses i punkt 1 ska tillämpas på en eller flera av de produkter som förtecknas i del XXIV avsnitt 2 i bilaga I.

3.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa de förfaranderegler och tekniska kriterier som krävs för tillämpningen av åtgärder som avses i punkt 1 i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

3.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att fastställa de förfaranderegler och tekniska kriterier som krävs för tillämpningen av åtgärder som avses i punkt 1 i denna artikel. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26k (nytt)

Artikel 1 – led 26k (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 219a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26k) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(26k)

(26k)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 219a

”Artikel 219a

Volymminskningssystem

Volymminskningssystem

1.
     
  Vid allvarliga obalanser på marknaden och när produktionstekniken så tillåter har kommissionen befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227 som komplement till denna förordning genom att bevilja stöd till producenter inom en specifik sektor enligt artikel 1.2 som under en fastställd tidsperiod ska minska sina leveransvolymer i jämförelse med samma period föregående år.

I syfte att säkerställa att detta system genomförs effektivt och korrekt ska dessa delegerade akter fastställa följande:

I syfte att säkerställa att detta system genomförs effektivt och korrekt ska dessa delegerade akter fastställa följande:

| a) | Högsta leveransvolym eller leveransmängd som ska minskas på EU-nivå inom ramen för minskningssystemet. |
| --- | --- |

a)

a)

Högsta leveransvolym eller leveransmängd som ska minskas på EU-nivå inom ramen för minskningssystemet.

Högsta leveransvolym eller leveransmängd som ska minskas på EU-nivå inom ramen för minskningssystemet.

| b) | Minskningsperiodens längd och eventuella förlängning. |
| --- | --- |

b)

b)

Minskningsperiodens längd och eventuella förlängning.

Minskningsperiodens längd och eventuella förlängning.

| c) | Stödbeloppet i förhållande till den minskade volymen eller mängden samt tillhörande finansieringsformer. |
| --- | --- |

c)

c)

Stödbeloppet i förhållande till den minskade volymen eller mängden samt tillhörande finansieringsformer.

Stödbeloppet i förhållande till den minskade volymen eller mängden samt tillhörande finansieringsformer.

| d) | Kriterierna för att de sökande ska vara berättigade till stödet och för att stödansökningarna ska vara tillåtliga. |
| --- | --- |

d)

d)

Kriterierna för att de sökande ska vara berättigade till stödet och för att stödansökningarna ska vara tillåtliga.

Kriterierna för att de sökande ska vara berättigade till stödet och för att stödansökningarna ska vara tillåtliga.

| e) | Särskilda villkor för tillämpningen av systemet. |
| --- | --- |

e)

e)

Särskilda villkor för tillämpningen av systemet.

Särskilda villkor för tillämpningen av systemet.

2.
     
  Stödet ska beviljas på grundval av en ansökan från producenter som ska lämnas in i den medlemsstat där producenterna är etablerade, med användning av den metod som fastställts av den berörda medlemsstaten.

Medlemsstaterna får besluta att ansökningarna om stöd för produktionsminskning ska inlämnas för producenternas räkning av erkända organisationer eller av kooperativ som inrättats i enlighet med nationell lagstiftning och/eller av enskilda producenter. I detta fall ska medlemsstaterna se till att stödet i sin helhet överförs till de producenter som verkligen har minskat sin produktion.”

Medlemsstaterna får besluta att ansökningarna om stöd för produktionsminskning ska inlämnas för producenternas räkning av erkända organisationer eller av kooperativ som inrättats i enlighet med nationell lagstiftning och/eller av enskilda producenter. I detta fall ska medlemsstaterna se till att stödet i sin helhet överförs till de producenter som verkligen har minskat sin produktion.”

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26l (nytt)

Artikel 1 – led 26l (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 219b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26l) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(26l)

(26l)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 219b

”Artikel 219b

Åtgärder för att stabilisera produktionen under perioder med allvarliga marknadsstörningar

Åtgärder för att stabilisera produktionen under perioder med allvarliga marknadsstörningar

1.
     
  När kommissionen har antagit delegerade akter i enlighet med artikel 219a har den, om det är sannolikt att allvarliga marknadsobalanser kvarstå eller förvärras, befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 227, som kompletterar denna förordning i syfte att komplettera åtgärderna i artikel 219a genom att införa en avgift på alla producenter i någon av de sektorer som avses i artikel 1.2, vilka ökar sin leverans jämfört med samma period föregående år

| a) | över samma tidsperiod som definieras i artikel 219a när det föreligger vederbörligen motiverade och tvingande skäl, |
| --- | --- |

a)

a)

över samma tidsperiod som definieras i artikel 219a när det föreligger vederbörligen motiverade och tvingande skäl,

över samma tidsperiod som definieras i artikel 219a när det föreligger vederbörligen motiverade och tvingande skäl,

| b) | över en ny minskningsperiod, om deltagandet av producenter enligt artikel 219a inte har varit tillräckligt för att balansera om marknaden. |
| --- | --- |

b)

b)

över en ny minskningsperiod, om deltagandet av producenter enligt artikel 219a inte har varit tillräckligt för att balansera om marknaden.

över en ny minskningsperiod, om deltagandet av producenter enligt artikel 219a inte har varit tillräckligt för att balansera om marknaden.

2.
     
  När kommissionen inleder den åtgärd som avses i punkt 1 ska den ta i beaktande utvecklingen för produktionskostnaderna och särskilt kostnaden för insatsvaror.

3.
     
  I syfte att säkerställa att detta system genomförs effektivt och korrekt ska kommissionen ges befogenhet att i enlighet med artikel 227 anta delegerade akter som kompletterar denna förordning genom att fastställa följande:

| a) | Storleken på och de villkor som stör den avgift som åläggs de producenter som ökar sina volymer eller kvantiteter under minskningsperioden. |
| --- | --- |

a)

a)

Storleken på och de villkor som stör den avgift som åläggs de producenter som ökar sina volymer eller kvantiteter under minskningsperioden.

Storleken på och de villkor som stör den avgift som åläggs de producenter som ökar sina volymer eller kvantiteter under minskningsperioden.

| b) | De särskilda villkoren för genomförandet som kompletterar detta system med det volymminskningssystem som avses i artikel 219a. |
| --- | --- |

b)

b)

De särskilda villkoren för genomförandet som kompletterar detta system med det volymminskningssystem som avses i artikel 219a.

De särskilda villkoren för genomförandet som kompletterar detta system med det volymminskningssystem som avses i artikel 219a.

4.
     
  Dessa åtgärder kan vid behov åtföljas av andra åtgärder enligt denna förordning, särskilt åtgärder enligt artikel 222.”

Ändring 247

Ändring 247

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26m (nytt)

Artikel 1 – led 26m (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 220

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (26m) | Artikel 220 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(26m)

(26m)

Artikel 220 ska ersättas med följande:

Artikel 220

”Artikel 220

Åtgärder i fråga om
  djursjukdomar
  och förlorat konsumentförtroende på grund av risker för folkhälsa, djurhälsa eller växtskydd

djursjukdomar

Åtgärder i fråga om
  djur- och växtsjukdomar och växtskadegörare
  och förlorat konsumentförtroende på grund av risker för folkhälsa, djurhälsa eller växtskydd

djur- och växtsjukdomar och växtskadegörare

1.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att vidta undantagsåtgärder till stöd för berörd marknad för att ta hänsyn till

1.   Kommissionen får anta genomförandeakter för att vidta undantagsåtgärder till stöd för berörd marknad för att ta hänsyn till

| a) | sådana begränsningar av handeln inom unionen och med tredjeländer som kan bli följden av åtgärder för att förhindra spridning av djursjukdomar, och |
| --- | --- |

a)

sådana begränsningar av handeln inom unionen och med tredjeländer som kan bli följden av åtgärder för att förhindra spridning av djursjukdomar, och

| a) | sådana begränsningar av handeln inom unionen och med tredjeländer som kan bli följden av åtgärder för att förhindra spridning av djursjukdomar
  eller av växtsjukdomar eller växtskadegörare
  , och |
| --- | --- |

a)

sådana begränsningar av handeln inom unionen och med tredjeländer som kan bli följden av åtgärder för att förhindra spridning av djursjukdomar
  eller av växtsjukdomar eller växtskadegörare
  , och

eller av växtsjukdomar eller växtskadegörare

| b) | allvarliga störningar på marknaden som direkt kan tillskrivas minskat konsumentförtroende till följd av risker för folkhälsa, djurhälsa eller växtskydd och sjukdomsrisker. |
| --- | --- |

b)

allvarliga störningar på marknaden som direkt kan tillskrivas minskat konsumentförtroende till följd av risker för folkhälsa, djurhälsa eller växtskydd och sjukdomsrisker.

| b) | allvarliga störningar på marknaden som direkt kan tillskrivas minskat konsumentförtroende till följd av risker för folkhälsa, djurhälsa eller växtskydd och sjukdomsrisker. |
| --- | --- |

b)

allvarliga störningar på marknaden som direkt kan tillskrivas minskat konsumentförtroende till följd av risker för folkhälsa, djurhälsa eller växtskydd och sjukdomsrisker.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

2.   De åtgärder som föreskrivs i punkt 1 ska tillämpas
  inom följande sektorer:

2.   De åtgärder som föreskrivs i punkt 1 ska tillämpas
  på alla andra jordbruksprodukter, utom dem som förtecknas i del XXIV avsnitt 2 i bilaga I.

| a) | Nöt- och kalvkött. |
| --- | --- |

a)

a)

Nöt- och kalvkött.

Nöt- och kalvkött.

| b) | Mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

b)

b)

Mjölk och mjölkprodukter.

Mjölk och mjölkprodukter.

| c) | Griskött. |
| --- | --- |

c)

c)

Griskött.

Griskött.

| d) | Får- och getkött. |
| --- | --- |

d)

d)

Får- och getkött.

Får- och getkött.

| e) | Ägg. |
| --- | --- |

e)

e)

Ägg.

Ägg.

| f) | Fjäderfäkött. |
| --- | --- |

f)

f)

Fjäderfäkött.

Fjäderfäkött.

De åtgärder som föreskrivs i punkt 1 första stycket b och som avser förlorat konsumentförtroende på grund av folkhälsorisker eller växtskyddsrisker ska också gälla för alla andra jordbruksprodukter, utom de som förtecknas i del XXIV avsnitt 2 i bilaga I.

De åtgärder som föreskrivs i punkt 1 första stycket b och som avser förlorat konsumentförtroende på grund av folkhälsorisker eller växtskyddsrisker ska också gälla för alla andra jordbruksprodukter, utom de som förtecknas i del XXIV avsnitt 2 i bilaga I.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med det skyndsamma förfarande som avses i artikel 228 för att utöka den förteckning över produkter som avses i 
  de
  första
  två styckena
  i denna punkt.

de

två styckena

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med det skyndsamma förfarande som avses i artikel 228 för att utöka den förteckning över produkter som avses i 
  det
  första
  stycket
  i denna punkt.

det

stycket

3.   De åtgärder som föreskrivs i punkt 1 ska vidtas på den berörda medlemsstatens begäran.

3.   De åtgärder som föreskrivs i punkt 1 ska vidtas på den berörda medlemsstatens begäran.

4.   De åtgärder som föreskrivs i punkt 1 första stycket a får endast vidtas, om den berörda medlemsstaten har vidtagit åtgärder på veterinär- och
  hälsoområdet
  för att snabbt utrota sjukdomen och endast i den omfattning och under den tid som är absolut nödvändig för att stödja marknaden i fråga.

4.   De åtgärder som föreskrivs i punkt 1 första stycket a får endast vidtas om den berörda medlemsstaten har vidtagit åtgärder på veterinär-
  , hälso-
  och
  växtskyddsområdet
  för att snabbt utrota sjukdomen
  och övervaka, kontrollera eller utrota växtskadegörarna,
  och endast i den omfattning och under den tid som är absolut nödvändig för att stödja marknaden i fråga.

5.   Unionen ska delta i finansieringen med motsvarande 50 % av medlemsstaternas utgifter för de åtgärder som föreskrivs i punkt 1.

5.   Unionen ska delta i finansieringen med motsvarande 50 % av medlemsstaternas utgifter för de åtgärder som föreskrivs i punkt 1.

När det gäller sektorerna för nöt- och kalvkött, mjölk och mjölkprodukter, griskött samt får- och getkött, ska unionen emellertid bidra till finansieringen av åtgärder för att bekämpa mul- och klövsjuka med ett belopp motsvarande 60 % av utgifterna för detta.

När det gäller sektorerna för nöt- och kalvkött, mjölk och mjölkprodukter, griskött samt får- och getkött, ska unionen emellertid bidra till finansieringen av åtgärder för att bekämpa mul- och klövsjuka med ett belopp motsvarande 60 % av utgifterna för detta.

6.   Om producenterna bidrar till finansieringen av medlemsstaternas utgifter ska medlemsstaterna säkerställa att detta inte leder till en snedvridning av konkurrensen mellan producenter i olika medlemsstater.

6.   Om producenterna bidrar till finansieringen av medlemsstaternas utgifter ska medlemsstaterna säkerställa att detta inte leder till en snedvridning av konkurrensen mellan producenter i olika medlemsstater.”

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26n (nytt)

Artikel 1 – led 26n (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Del V – kapitel I – avsnitt 4 – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (26n) | I avsnitt 4 ska rubriken ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(26n)

(26n)

I avsnitt 4 ska rubriken ersättas med följande:

Avtal och beslut
  under perioder av
  allvarlig obalans på marknaderna

under perioder av

”Avtal och beslut
  för att förhindra marknadsstörningar och hantera
  allvarlig obalans på marknaderna”

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 26o (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 26o (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 222

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (26o) | Artikel 222 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(26o)

(26o)

Artikel 222 ska ersättas med följande:

Artikel 222

”Artikel 222

Tillämpning av artikel 101.1 i EUF-fördraget

Tillämpning av artikel 101.1 i EUF-fördraget

1.   
  Under
  perioder av allvarlig obalans på marknaderna får kommissionen anta genomförandeakter som innebär att artikel 101.1 i EUF-fördraget inte ska tillämpas på avtal mellan och beslut av jordbrukare, sammanslutningar av jordbrukare, eller sammanslutningar av sådana sammanslutningar, eller erkända producentorganisationer, sammanslutningar av erkända producentorganisationer samt erkända branschorganisationer inom någon av de sektorer som avses i artikel 1.2 i denna förordning, förutsatt att dessa avtal och beslut inte undergräver den inre marknadens funktion, enbart syftar till att stabilisera den berörda sektorn och faller under en eller flera av följande kategorier:

1.   
  För att förhindra marknadsstörningar och hantera
  perioder av allvarlig obalans på marknaderna får kommissionen anta genomförandeakter
  i enlighet med artikel 219
  som innebär att artikel 101.1 i EUF-fördraget inte ska tillämpas på avtal mellan och beslut av jordbrukare, sammanslutningar av jordbrukare, eller sammanslutningar av sådana sammanslutningar, eller erkända producentorganisationer, sammanslutningar av erkända producentorganisationer samt erkända branschorganisationer inom någon av de sektorer som avses i artikel 1.2 i denna förordning, förutsatt att dessa avtal och beslut inte undergräver den inre marknadens funktion, enbart syftar till att stabilisera den berörda sektorn och faller under en eller flera av följande kategorier:

| a) | Återtag från marknaden eller gratisutdelning av produkter. |
| --- | --- |

a)

Återtag från marknaden eller gratisutdelning av produkter.

| a) | Återtag från marknaden eller gratisutdelning av produkter. |
| --- | --- |

a)

Återtag från marknaden eller gratisutdelning av produkter.

| b) | Förädling och bearbetning. |
| --- | --- |

b)

Förädling och bearbetning.

| b) | Förädling och bearbetning. |
| --- | --- |

b)

Förädling och bearbetning.

| c) | Lagring av privata aktörer. |
| --- | --- |

c)

Lagring av privata aktörer.

| c) | Lagring av privata aktörer. |
| --- | --- |

c)

Lagring av privata aktörer.

| d) | Gemensam marknadsföring. |
| --- | --- |

d)

Gemensam marknadsföring.

| d) | Gemensam marknadsföring. |
| --- | --- |

d)

Gemensam marknadsföring.

| e) | Överenskommelser om kvalitetskrav. |
| --- | --- |

e)

Överenskommelser om kvalitetskrav.

| e) | Överenskommelser om kvalitetskrav. |
| --- | --- |

e)

Överenskommelser om kvalitetskrav.

| f) | Gemensamma inköp av sådana insatsvaror som är nödvändiga för att förhindra spridning av skadedjur och växt- och djursjukdomar i unionen eller av sådana produktionselement som är nödvändiga för att bemöta effekterna av naturkatastrofer i unionen. |
| --- | --- |

f)

Gemensamma inköp av sådana insatsvaror som är nödvändiga för att förhindra spridning av skadedjur och växt- och djursjukdomar i unionen eller av sådana produktionselement som är nödvändiga för att bemöta effekterna av naturkatastrofer i unionen.

| f) | Gemensamma inköp av sådana insatsvaror som är nödvändiga för att förhindra spridning av skadedjur och växt- och djursjukdomar i unionen eller av sådana produktionselement som är nödvändiga för att bemöta effekterna av naturkatastrofer i unionen. |
| --- | --- |

f)

Gemensamma inköp av sådana insatsvaror som är nödvändiga för att förhindra spridning av skadedjur och växt- och djursjukdomar i unionen eller av sådana produktionselement som är nödvändiga för att bemöta effekterna av naturkatastrofer i unionen.

| g) | Tillfällig produktionsplanering med beaktande av produktionscykelns specifika art. |
| --- | --- |

g)

Tillfällig produktionsplanering med beaktande av produktionscykelns specifika art.

| g) | Tillfällig produktionsplanering med beaktande av produktionscykelns specifika art. |
| --- | --- |

g)

Tillfällig produktionsplanering med beaktande av produktionscykelns specifika art.

Kommissionen ska i genomförandeakter närmare ange den materiella och geografiska räckvidden för detta undantag och, med förbehåll för punkt 3, den period för vilken undantaget gäller. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

Kommissionen ska i genomförandeakter närmare ange den materiella och geografiska räckvidden för detta undantag och, med förbehåll för punkt 3, den period för vilken undantaget gäller. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

1a.
     
  Enligt stycke 1 får avtal mellan och beslut av erkända producentorganisationer, sammanslutningar av sådana erkända producentorganisationer och erkända branschorganisationer utvidgas enligt artikel 164 och enligt de villkor som medlemsstaten fastställer. De får inte vara bindande under längre tid än vad som anges i punkt 3.

3.   De avtal och beslut som avses i punkt 1 ska endast gälla för en period av högst sex månader.

3.   De avtal och beslut som avses i punkt 1 ska endast gälla för en period av högst sex månader.

Kommissionen får emellertid anta genomförandeakter för att godkänna sådana avtal och beslut för en ytterligare period av högst sex månader. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

Kommissionen får emellertid anta genomförandeakter för att godkänna sådana avtal och beslut för en ytterligare period av högst sex månader. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

Ändring 248

Ändring 248

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26p (nytt)

Artikel 1 – led 26p (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 222a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26p) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(26p)

(26p)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 222a

”Artikel 222a

Planer för övervakning och hantering av marknadsstörningar

Planer för övervakning och hantering av marknadsstörningar

1.
     
  I syfte att uppnå de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som fastställs i artikel 39 i EUF-fördraget, särskilt det specifika mål att stabilisera marknaden som avses i artikel 1a.b i denna förordning, ska kommissionen upprätta planer för övervakning och hantering av marknadsstörningar, varvid den ska fastställa sin interventionsstrategi för varje jordbruksprodukt som avses i artikel 1 denna förordning.

2.
     
  Kommissionen ska grunda sin interventionsstrategi på arbetet inom det EU-centrum för övervakning av jordbruksmarknaderna som avses i artikel 218a, inbegripet den mekanism för tidig varning som föreskrivs i artikel 218b.

3.
     
  I händelse av marknadsstörningar ska kommissionen snabbt och effektivt mobilisera de undantagsåtgärder som föreskrivs i del V kapitel I, i tillämpliga fall utöver de åtgärder för marknadsintervention som föreskrivs i del II avdelning I i syfte att snabbt återställa balansen på den berörda marknaden och samtidigt vidta de lämpligaste åtgärderna för varje berörd sektor.

4.
     
  Kommissionen ska upprätta en prestationsram som gör det möjligt att rapportera, övervaka och utvärdera planerna för övervakning och hantering av marknadsstörningar under tillämpningen.

5.
     
  Senast den 30 november varje år ska kommissionen offentliggöra en årlig rapport om genomförandet av planerna för övervakning och hantering av marknadsstörningar och förbättringarna av sin interventionsstrategi.

Den årliga rapporten ska varje år läggas fram för Europaparlamentet och rådet och ska ha till syfte att utvärdera hur verkningsfull planen är sett till inverkan, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet hos de verktyg som föreskrivs i denna förordning samt att utvärdera hur kommissionen utnyttjar sina befogenheter, och budgeten, i fråga om övervakning, förebyggande och hantering av marknadsstörningar.”

Den årliga rapporten ska varje år läggas fram för Europaparlamentet och rådet och ska ha till syfte att utvärdera hur verkningsfull planen är sett till inverkan, ändamålsenlighet, effektivitet och enhetlighet hos de verktyg som föreskrivs i denna förordning samt att utvärdera hur kommissionen utnyttjar sina befogenheter, och budgeten, i fråga om övervakning, förebyggande och hantering av marknadsstörningar.”

Ändring 249

Ändring 249

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 26q (nytt)

Artikel 1 – led 26q (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 223

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (26q) | Artikel 223 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(26q)

(26q)

Artikel 223 ska ersättas med följande:

Artikel 223

”Artikel 223

Kommunikationskrav

Kommunikationskrav

1.   För att tillämpa denna förordning, övervaka, analysera och förvalta marknaden för jordbruksprodukter, säkerställa insyn på marknaden och säkerställa att åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken fungerar tillfredsställande, att kontrollerna, övervakningen, utvärderingen och revisionen av åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken fungerar korrekt och uppfylla kraven i internationella avtal som har ingåtts i enlighet med EUF-fördraget, inklusive anmälningsplikten enligt dessa avtal, får kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i punkt 2 anta de åtgärder som krävs i fråga om de meddelanden som ska lämnas av företag, medlemsstater och tredjeländer. Kommissionen ska därvid ta hänsyn till uppgiftsbehovet och till möjliga synergieffekter mellan uppgiftskällorna.

1.   För att tillämpa denna förordning, övervaka, analysera och förvalta marknaden för jordbruksprodukter, säkerställa insyn på marknaden och säkerställa att åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken fungerar tillfredsställande, att kontrollerna, övervakningen, utvärderingen och revisionen av åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitiken fungerar korrekt och uppfylla kraven i internationella avtal som har ingåtts i enlighet med EUF-fördraget, inklusive anmälningsplikten enligt dessa avtal, får kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i punkt 2 anta de åtgärder som krävs i fråga om de meddelanden som ska lämnas av företag, medlemsstater och tredjeländer. Kommissionen ska därvid ta hänsyn till uppgiftsbehovet och till möjliga synergieffekter mellan uppgiftskällorna.

Den erhållna informationen får vidarebefordras eller göras tillgänglig för internationella organisationer och tredjeländers behöriga myndigheter samt får offentliggöras, under förutsättning att personuppgifter skyddas och företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter, däribland priser, beaktas.

Den erhållna informationen får vidarebefordras eller göras tillgänglig för internationella organisationer
  , europeiska och nationella finansmarknadsmyndigheter
  och tredjeländers behöriga myndigheter samt får offentliggöras, under förutsättning att personuppgifter skyddas och företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter, däribland priser, beaktas.

, europeiska och nationella finansmarknadsmyndigheter

För att säkerställa förbättrad insyn i marknaderna för jordbruksprodukter, särskilt derivatmarknaderna för jordbruksråvaror, ska kommissionen genom den gemensamma marknadsordningen samarbeta med nationella finansmarknadsmyndigheter som i enlighet med förordning (EU) nr 596/2014 (marknadsmissbruksförordningen) och direktiv 2014/57/EU (marknadsmissbruksdirektivet) ansvarar för tillsyn och kontroll över finansiella derivatinstrument för jordbruksråvaror, så att de kan fullgöra sina uppgifter ordentligt.

För att säkerställa förbättrad insyn i marknaderna för jordbruksprodukter, särskilt derivatmarknaderna för jordbruksråvaror, ska kommissionen genom den gemensamma marknadsordningen samarbeta med nationella finansmarknadsmyndigheter som i enlighet med förordning (EU) nr 596/2014 (marknadsmissbruksförordningen) och direktiv 2014/57/EU (marknadsmissbruksdirektivet) ansvarar för tillsyn och kontroll över finansiella derivatinstrument för jordbruksråvaror, så att de kan fullgöra sina uppgifter ordentligt.

2.   För att säkerställa integriteten i informationssystemen och att insända dokument och tillhörande uppgifter är äkta och läsbara ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 för att fastställa

2.   För att säkerställa integriteten i informationssystemen och att insända dokument och tillhörande uppgifter är äkta och läsbara ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 227 för att fastställa

| a) | vilken typ av information som ska lämnas, |
| --- | --- |

a)

vilken typ av information som ska lämnas,

| a) | vilken typ av information som ska lämnas, |
| --- | --- |

a)

vilken typ av information som ska lämnas,

| b) | vilka kategorier av uppgifter som ska behandlas, längsta tillåtna bevarandeperioder och syftet med behandlingen, särskilt vid offentliggörande av dessa uppgifter och överföring av dem till tredjeländer, |
| --- | --- |

b)

vilka kategorier av uppgifter som ska behandlas, längsta tillåtna bevarandeperioder och syftet med behandlingen, särskilt vid offentliggörande av dessa uppgifter och överföring av dem till tredjeländer,

| b) | vilka kategorier av uppgifter som ska behandlas, längsta tillåtna bevarandeperioder och syftet med behandlingen, särskilt vid offentliggörande av dessa uppgifter och överföring av dem till tredjeländer, |
| --- | --- |

b)

vilka kategorier av uppgifter som ska behandlas, längsta tillåtna bevarandeperioder och syftet med behandlingen, särskilt vid offentliggörande av dessa uppgifter och överföring av dem till tredjeländer,

| c) | rätten till tillgång till den information eller de informationssystem som görs tillgängliga, |
| --- | --- |

c)

rätten till tillgång till den information eller de informationssystem som görs tillgängliga,

| c) | rätten till tillgång till den information eller de informationssystem som görs tillgängliga, |
| --- | --- |

c)

rätten till tillgång till den information eller de informationssystem som görs tillgängliga,

| d) | på vilka villkor informationen får offentliggöras. |
| --- | --- |

d)

på vilka villkor informationen får offentliggöras.

| d) | på vilka villkor informationen får offentliggöras. |
| --- | --- |

d)

på vilka villkor informationen får offentliggöras.

2a.
     
  För att säkerställa en lämplig nivå av insyn på marknaden på ett sätt som är förenligt med affärshemligheter får kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i punkt 2 anta åtgärder som kräver att aktörer på marknader med särskilt bristfällig insyn utför sina transaktioner via en e-handelsplattform.

3.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa de åtgärder som är nödvändiga för tillämpningen av denna artikel, inbegripet

3.   Kommissionen ska anta genomförandeakter för att fastställa de åtgärder som är nödvändiga för tillämpningen av denna artikel, inbegripet

| a) | anmälningsmetoder, |
| --- | --- |

a)

anmälningsmetoder,

| a) | anmälningsmetoder, |
| --- | --- |

a)

anmälningsmetoder,

| b) | regler om den information som ska lämnas, |
| --- | --- |

b)

regler om den information som ska lämnas,

| b) | regler om den information som ska lämnas, |
| --- | --- |

b)

regler om den information som ska lämnas,

| c) | regler för hanteringen av den information som ska lämnas samt för innehåll, form, tidpunkt, frekvens och tidsfrister för anmälningarna, |
| --- | --- |

c)

regler för hanteringen av den information som ska lämnas samt för innehåll, form, tidpunkt, frekvens och tidsfrister för anmälningarna,

| c) | regler för hanteringen av den information som ska lämnas samt för innehåll, form, tidpunkt, frekvens och tidsfrister för anmälningarna, |
| --- | --- |

c)

regler för hanteringen av den information som ska lämnas samt för innehåll, form, tidpunkt, frekvens och tidsfrister för anmälningarna,

| d) | bestämmelser om hur information och dokument får vidarebefordras eller göras tillgängliga för medlemsstater, internationella organisationer och tredjeländers behöriga myndigheter eller allmänheten, under förutsättning att personuppgifter skyddas och företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter beaktas. |
| --- | --- |

d)

bestämmelser om hur information och dokument får vidarebefordras eller göras tillgängliga för medlemsstater, internationella organisationer och tredjeländers behöriga myndigheter eller allmänheten, under förutsättning att personuppgifter skyddas och företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter beaktas.

| d) | bestämmelser om hur information och dokument får vidarebefordras eller göras tillgängliga för medlemsstater, internationella organisationer och tredjeländers behöriga myndigheter eller allmänheten, under förutsättning att personuppgifter skyddas och företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter beaktas. |
| --- | --- |

d)

bestämmelser om hur information och dokument får vidarebefordras eller göras tillgängliga för medlemsstater, internationella organisationer och tredjeländers behöriga myndigheter eller allmänheten, under förutsättning att personuppgifter skyddas och företagens berättigade intresse av att skydda sina affärshemligheter beaktas.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 229.2.”

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 27

Artikel 1 – led 27

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 225 – leden a–d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | I artikel 225 ska leden a–d utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(27)

(27)

I artikel 225 ska leden a–d utgå.

utgår

utgår

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 27a (nytt)

Artikel 1 – led 27a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Artikel 225

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (27a) | Artikel 225 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(27a)

(27a)

Artikel 225 ska ersättas med följande:

Artikel 225

”Artikel 225

Kommissionens rapporteringsskyldighet

Kommissionens rapporteringsskyldighet

Kommissionen ska för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport

Kommissionen ska för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport

| a) | vart tredje år, och för första gången senast den 21 december 2016 om genomförandet av åtgärderna inom biodlingssektorn enligt artiklarna 55, 56 och 57, inklusive den senaste utvecklingen av identifieringssystem för bikupor, |
| --- | --- |

a)

a)

vart tredje år, och för första gången senast den 21 december 2016 om genomförandet av åtgärderna inom biodlingssektorn enligt artiklarna 55, 56 och 57, inklusive den senaste utvecklingen av identifieringssystem för bikupor,

vart tredje år, och för första gången senast den 21 december 2016 om genomförandet av åtgärderna inom biodlingssektorn enligt artiklarna 55, 56 och 57, inklusive den senaste utvecklingen av identifieringssystem för bikupor,

| b) | senast den 30 juni 2014 och senast den 31 december 2018
  om marknadssituationens utveckling inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter och särskilt om genomförandet av artiklarna 148-151,
  152.3
  och 157
  .3
  , med framför allt en bedömning av effekterna för mjölkproducenter och mjölkproduktion i missgynnade regioner, i samband med det övergripande målet att behålla produktionen i dessa regioner, omfattande möjliga incitament för att uppmuntra jordbrukare att ingå gemensamma produktionsavtal, tillsammans med lämpliga förslag, |
| --- | --- |

b)

senast den 30 juni 2014 och senast den 31 december 2018
  om marknadssituationens utveckling inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter och särskilt om genomförandet av artiklarna 148-151,
  152.3
  och 157
  .3
  , med framför allt en bedömning av effekterna för mjölkproducenter och mjölkproduktion i missgynnade regioner, i samband med det övergripande målet att behålla produktionen i dessa regioner, omfattande möjliga incitament för att uppmuntra jordbrukare att ingå gemensamma produktionsavtal, tillsammans med lämpliga förslag,

senast den 30 juni 2014 och senast den 31 december 2018

152.3

.3

| b) | vart fjärde år, varav första gången senast den 30 juni 2022
  om marknadssituationens utveckling inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter och särskilt om genomförandet av artiklarna 148–151,
  161
  och 157, med framför allt en bedömning av effekterna för mjölkproducenter och mjölkproduktion i missgynnade regioner, i samband med det övergripande målet att behålla produktionen i dessa regioner, omfattande möjliga incitament för att uppmuntra jordbrukare att ingå gemensamma produktionsavtal, tillsammans med lämpliga förslag, |
| --- | --- |

b)

vart fjärde år, varav första gången senast den 30 juni 2022
  om marknadssituationens utveckling inom sektorn för mjölk och mjölkprodukter och särskilt om genomförandet av artiklarna 148–151,
  161
  och 157, med framför allt en bedömning av effekterna för mjölkproducenter och mjölkproduktion i missgynnade regioner, i samband med det övergripande målet att behålla produktionen i dessa regioner, omfattande möjliga incitament för att uppmuntra jordbrukare att ingå gemensamma produktionsavtal, tillsammans med lämpliga förslag,

vart fjärde år, varav första gången senast den 30 juni 2022

161

| c) | senast den 31 december 2014 om möjligheten att utvidga räckvidden för skolprogrammen till att omfatta olivolja och bordsoliver, |
| --- | --- |

c)

c)

senast den 31 december 2014 om möjligheten att utvidga räckvidden för skolprogrammen till att omfatta olivolja och bordsoliver,

senast den 31 december 2014 om möjligheten att utvidga räckvidden för skolprogrammen till att omfatta olivolja och bordsoliver,

| d) | senast den 31 december
  2017
  om tillämpningen av konkurrensreglerna på jordbrukssektorn i alla medlemsstater, framför allt om hur artiklarna 209 och 210 samt
  artiklarna 169, 170 och 171
  fungerar
  i de berörda sektorerna
  , |
| --- | --- |

d)

senast den 31 december
  2017
  om tillämpningen av konkurrensreglerna på jordbrukssektorn i alla medlemsstater, framför allt om hur artiklarna 209 och 210 samt
  artiklarna 169, 170 och 171
  fungerar
  i de berörda sektorerna
  ,

2017

artiklarna 169, 170 och 171

i de berörda sektorerna

| d) | senast den 31 december
  2021


  och därefter vart tredje år
  om tillämpningen av konkurrensreglerna på jordbrukssektorn i alla medlemsstater, framför allt om hur artiklarna 209 och 210 samt
  artikel 152
  fungerar, |
| --- | --- |

d)

senast den 31 december
  2021


  och därefter vart tredje år
  om tillämpningen av konkurrensreglerna på jordbrukssektorn i alla medlemsstater, framför allt om hur artiklarna 209 och 210 samt
  artikel 152
  fungerar,

2021

och därefter vart tredje år

artikel 152

| da) | senast den 30 juni 2021 om kommissionens strategi för att på bästa sätt utnyttja bestämmelserna i förordningen i syfte att förebygga och hantera kriser på den inre marknaden för jordbruksprodukter som kan uppstå till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen, |
| --- | --- |

da)

da)

senast den 30 juni 2021 om kommissionens strategi för att på bästa sätt utnyttja bestämmelserna i förordningen i syfte att förebygga och hantera kriser på den inre marknaden för jordbruksprodukter som kan uppstå till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen,

senast den 30 juni 2021 om kommissionens strategi för att på bästa sätt utnyttja bestämmelserna i förordningen i syfte att förebygga och hantera kriser på den inre marknaden för jordbruksprodukter som kan uppstå till följd av Förenade kungarikets utträde ur unionen,

| db) | senast den 31 december 2021 för de marknadsobservationscentrum som inrättas enligt artikel 218a och kommissionens svar på deras meddelanden och användning av krishanteringsverktyget, särskilt när det gäller artiklarna 219, 219a, 219b, 220, 221 och 222, |
| --- | --- |

db)

db)

senast den 31 december 2021 för de marknadsobservationscentrum som inrättas enligt artikel 218a och kommissionens svar på deras meddelanden och användning av krishanteringsverktyget, särskilt när det gäller artiklarna 219, 219a, 219b, 220, 221 och 222,

senast den 31 december 2021 för de marknadsobservationscentrum som inrättas enligt artikel 218a och kommissionens svar på deras meddelanden och användning av krishanteringsverktyget, särskilt när det gäller artiklarna 219, 219a, 219b, 220, 221 och 222,

| dc) | senast den 31 december 2021 om potentialen hos ny informations- och kommunikationsteknik för att modernisera kommissionens förbindelser med nationella myndigheter och företag, framför allt i syfte att säkerställa ökad insyn på marknaderna, |
| --- | --- |

dc)

dc)

senast den 31 december 2021 om potentialen hos ny informations- och kommunikationsteknik för att modernisera kommissionens förbindelser med nationella myndigheter och företag, framför allt i syfte att säkerställa ökad insyn på marknaderna,

senast den 31 december 2021 om potentialen hos ny informations- och kommunikationsteknik för att modernisera kommissionens förbindelser med nationella myndigheter och företag, framför allt i syfte att säkerställa ökad insyn på marknaderna,

| e) | senast den 31 juli 2023 om tillämpningen av de tilldelningskriterier som avses i artikel 23a.2, |
| --- | --- |

e)

senast den 31 juli 2023 om tillämpningen av de tilldelningskriterier som avses i artikel 23a.2,

| e) | senast den 31 juli 2023 om tillämpningen av de tilldelningskriterier som avses i artikel 23a.2, |
| --- | --- |

e)

senast den 31 juli 2023 om tillämpningen av de tilldelningskriterier som avses i artikel 23a.2,

| f) | senast den 31 juli 2023 om effekten av de överföringar som avses i artikel 23a.4 på skolprogrammets effektivitet när det gäller utdelning av frukt och grönsaker i skolan och skolmjölk. |
| --- | --- |

f)

senast den 31 juli 2023 om effekten av de överföringar som avses i artikel 23a.4 på skolprogrammets effektivitet när det gäller utdelning av frukt och grönsaker i skolan och skolmjölk.

| f) | senast den 31 juli 2023 om effekten av de överföringar som avses i artikel 23a.4 på skolprogrammets effektivitet när det gäller utdelning av frukt och grönsaker i skolan och skolmjölk.” |
| --- | --- |

f)

senast den 31 juli 2023 om effekten av de överföringar som avses i artikel 23a.4 på skolprogrammets effektivitet när det gäller utdelning av frukt och grönsaker i skolan och skolmjölk.”

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 28a (nytt)

Artikel 1 – led 28a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga I – part IX – tabell 1 – rad 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28a) | I bilaga I del IX införs följande nya rad i tabellen efter raden ”ex 07 09”:



  ”0709 60 99




  Andra frukter av släktet ’Capsicum annuum’ (Stark Capsicum annuum – chilipeppar)” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(28a)

(28a)

I bilaga I del IX införs följande nya rad i tabellen efter raden ”ex 07 09”:

”0709 60 99

”0709 60 99

Andra frukter av släktet ’Capsicum annuum’ (Stark Capsicum annuum – chilipeppar)”

Andra frukter av släktet ’Capsicum annuum’ (Stark Capsicum annuum – chilipeppar)”

Ändring 250

Ändring 250

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 28b (nytt)

Artikel 1 – led 28b (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

BILAGA I – DEL XXXIIIa (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28b) | I bilaga I ska följande led läggas till: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(28b)

(28b)

I bilaga I ska följande led läggas till:

01012100 – Hästar, renrasiga avelsdjur

01012100 – Hästar, renrasiga avelsdjur

010221 – Tama nötkreatur, renrasiga avelsdjur

010221 – Tama nötkreatur, renrasiga avelsdjur

01022110 – Tama nötkreatur, renrasiga avelsdjur (kvigor)

01022110 – Tama nötkreatur, renrasiga avelsdjur (kvigor)

01022190 – Tama nötkreatur, renrasiga avelsdjur (exklusive 01012110 och 01012130)

01022190 – Tama nötkreatur, renrasiga avelsdjur (exklusive 01012110 och 01012130)

01023100 – Bufflar, renrasiga avelsdjur

01023100 – Bufflar, renrasiga avelsdjur

01029020 – Levande nötkreatur och andra oxdjur, renrasiga avelsdjur, exklusive 010221 och 01023100

01029020 – Levande nötkreatur och andra oxdjur, renrasiga avelsdjur, exklusive 010221 och 01023100

01031000 – Levande svin, renrasiga avelsdjur

01031000 – Levande svin, renrasiga avelsdjur

01041010 – Levande får, renrasiga avelsdjur

01041010 – Levande får, renrasiga avelsdjur

01051111 – Höns av arten Gallus domesticus: Kycklingar av honkön för avel och fortplantning, värphöns

01051111 – Höns av arten Gallus domesticus: Kycklingar av honkön för avel och fortplantning, värphöns

01051119 – Höns av arten Gallus domesticus: Kycklingar av honkön för avel och fortplantning, värphöns, exklusive 01051111

01051119 – Höns av arten Gallus domesticus: Kycklingar av honkön för avel och fortplantning, värphöns, exklusive 01051111

010641 – Honungsbidrottningar av arten Apis mellifera, renrasiga avelsdjur

010641 – Honungsbidrottningar av arten Apis mellifera, renrasiga avelsdjur

04071100 – Befruktade ägg för inkubering, av höns av arten Gallus domesticus

04071100 – Befruktade ägg för inkubering, av höns av arten Gallus domesticus

040719 – Befruktade ägg för inkubering, exklusive 04071100

040719 – Befruktade ägg för inkubering, exklusive 04071100

04071911 – Befruktade ägg för inkubering, av kalkoner eller gäss

04071911 – Befruktade ägg för inkubering, av kalkoner eller gäss

04071919 – Befruktade ägg för inkubering, av tama fjäderfän exklusive av arten Gallus domesticus och av kalkoner eller gäss

04071919 – Befruktade ägg för inkubering, av tama fjäderfän exklusive av arten Gallus domesticus och av kalkoner eller gäss

04071990 – Befruktade fågelägg för inkubering, exklusive av tama fjäderfän

04071990 – Befruktade fågelägg för inkubering, exklusive av tama fjäderfän

05111000 – Sperma av nötkreatur eller andra oxdjur

05111000 – Sperma av nötkreatur eller andra oxdjur

05119985 – Animaliska produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, exklusive 05111000 (i synnerhet sperma från andra däggdjur än nötkreatur eller andra oxdjur, ägg och embryon av däggdjur)”

05119985 – Animaliska produkter, inte nämnda eller inbegripna någon annanstans, exklusive 05111000 (i synnerhet sperma från andra däggdjur än nötkreatur eller andra oxdjur, ägg och embryon av däggdjur)”

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 29a (nytt)

Artikel 1 – led 29a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga II – del IX

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (29a) | Del IX i bilaga II ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(29a)

(29a)

Del IX i bilaga II ska ersättas med följande:

1.

| 1. | Med honung avses honung enligt rådets direktiv 2001/110/EG, inklusive vad gäller huvudsorterna av honung. |
| --- | --- |

Med honung avses honung enligt rådets direktiv 2001/110/EG, inklusive vad gäller huvudsorterna av honung.

| 1. | Med honung avses honung enligt rådets direktiv 2001/110/EG, inklusive vad gäller huvudsorterna av honung. |
| --- | --- |

1.

Med honung avses honung enligt rådets direktiv 2001/110/EG, inklusive vad gäller huvudsorterna av honung.

| 2. | Med biodlingsprodukter avses honung, bivax, drottninggelé, propolis eller pollen. |
| --- | --- |

2.

Med biodlingsprodukter avses honung, bivax, drottninggelé, propolis eller pollen.

| 2. | Med biodlingsprodukter avses honung, bivax, drottninggelé, propolis eller pollen. |
| --- | --- |

2.

Med biodlingsprodukter avses honung, bivax, drottninggelé, propolis eller pollen.

| 2a. | Med bivax avses ett ämne som endast består av sekret från arbetsbins (av arten Apis mellifera) vaxkörtlar och som används för att bygga vaxkakor. |
| --- | --- |

2a.

2a.

Med bivax avses ett ämne som endast består av sekret från arbetsbins (av arten Apis mellifera) vaxkörtlar och som används för att bygga vaxkakor.

| 2b. | Med drottninggelé avses en blandning av sekret från arbetsbins salivkörtlar och mandibularkörtlar, utan tillsatser. Detta ämne är föda åt drottningar i larvstadiet och i vuxet stadium. Det är en färsk, ren, naturlig och obehandlad produkt. Det är en rå och naturlig livsmedelsprodukt som inte bearbetats (bortsett från filtrering) och som inte innehåller några tillsatser. Drottninggeléns färg, smak och kemiska sammansättning bestäms av binas upptag och omvandling av följande två typer av livsmedelsprodukter som de livnär sig på under den period de producerar drottninggelén: |
| --- | --- |

2b.

2b.

Med drottninggelé avses en blandning av sekret från arbetsbins salivkörtlar och mandibularkörtlar, utan tillsatser. Detta ämne är föda åt drottningar i larvstadiet och i vuxet stadium. Det är en färsk, ren, naturlig och obehandlad produkt. Det är en rå och naturlig livsmedelsprodukt som inte bearbetats (bortsett från filtrering) och som inte innehåller några tillsatser. Drottninggeléns färg, smak och kemiska sammansättning bestäms av binas upptag och omvandling av följande två typer av livsmedelsprodukter som de livnär sig på under den period de producerar drottninggelén:

Typ 1. Gelé från bin som uteslutande livnär sig på honung, nektar och pollen.

Typ 1. Gelé från bin som uteslutande livnär sig på honung, nektar och pollen.

Typ 2: Drottninggelé som kommer från bin som livnär sig på honung, nektar och pollen samt andra livsmedelsprodukter (proteiner och/eller kolhydrater.

Typ 2: Drottninggelé som kommer från bin som livnär sig på honung, nektar och pollen samt andra livsmedelsprodukter (proteiner och/eller kolhydrater.

| 2c. | Med propolis, eller kittvax, avses ett harts från uteslutande naturligt och vegetabiliskt material som arbetsbin (av arten Apis mellifera) hämtar från vissa växter och blandar med sitt eget sekret (framför allt vax och salivsekret). Detta harts används huvudsakligen för att skydda kupan. |
| --- | --- |

2c.

2c.

Med propolis, eller kittvax, avses ett harts från uteslutande naturligt och vegetabiliskt material som arbetsbin (av arten Apis mellifera) hämtar från vissa växter och blandar med sitt eget sekret (framför allt vax och salivsekret). Detta harts används huvudsakligen för att skydda kupan.

| 2d. | Med pollengranulat (pellets) avses pollenkorn som arbetsbin (av arten Apis mellifera) samlar in och klumpar ihop på sina bakben med hjälp av honung och/eller nektar och bisekret. Pollenklumparna utgör bisamhällets proteinkälla och är en naturlig produkt utan tillsatser som skördas vid ingången till bikupan. |
| --- | --- |

2d.

2d.

Med pollengranulat (pellets) avses pollenkorn som arbetsbin (av arten Apis mellifera) samlar in och klumpar ihop på sina bakben med hjälp av honung och/eller nektar och bisekret. Pollenklumparna utgör bisamhällets proteinkälla och är en naturlig produkt utan tillsatser som skördas vid ingången till bikupan.

| 2e. | Med bipollen eller bibröd avses pollenklumpar som bina lagrar i vaxkakornas celler och som genomgår naturlig behandling som leder till uppkomst av enzymer och kommensal mikroflora. Ambina använder det för att mata biynglen med. Det får inte innehålla några tillsatser förutom vax från vaxkakorna. |
| --- | --- |

2e.

2e.

Med bipollen eller bibröd avses pollenklumpar som bina lagrar i vaxkakornas celler och som genomgår naturlig behandling som leder till uppkomst av enzymer och kommensal mikroflora. Ambina använder det för att mata biynglen med. Det får inte innehålla några tillsatser förutom vax från vaxkakorna.

| 2f. | Med bigift avses sekret från binas giftblåsa som bina använder för att försvara kupan mot angripare.” |
| --- | --- |

2f.

2f.

Med bigift avses sekret från binas giftblåsa som bina använder för att försvara kupan mot angripare.”

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 30 – led b

Artikel 1 – led 30 – led b

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga III– del B – avsnitt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | I del B ska avsnitt I utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

(b)

I del B ska avsnitt I utgå.

I del B ska avsnitt I utgå.

utgår

utgår

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 31a (nytt)

Artikel 1 – led 31a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga VII – del I – rubriken

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (31a) | I bilaga VII del I ska rubriken ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(31a)

(31a)

I bilaga VII del I ska rubriken ersättas med följande:

Kött av nötkreatur som är yngre än tolv månader

”Kött av nötkreatur
  och får
  som är yngre än tolv månader”

och får

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 31b (nytt)

Artikel 1 – led 31b (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga VII – del I – avsnitt II

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (31b) | I bilaga VII del I ska avsnitt II ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(31b)

(31b)

I bilaga VII del I ska avsnitt II ersättas med följande:

Vid slakten ska aktörerna under översyn av den behöriga myndigheten klassificera varje nötkreatur som är yngre än tolv månader i en av följande två kategorier:

Vid slakten ska aktörerna under översyn av den behöriga myndigheten klassificera varje nötkreatur som är yngre än tolv månader i en av följande två kategorier:

| A. | Kategori V: Nötkreatur som är yngre än åtta månader. |
| --- | --- |

A.

Kategori V: Nötkreatur som är yngre än åtta månader.

| A. | Kategori V: Nötkreatur som är yngre än åtta månader. |
| --- | --- |

A.

Kategori V: Nötkreatur som är yngre än åtta månader.

Bokstavsbeteckning för kategorin: V.

Bokstavsbeteckning för kategorin: V.

| B. | Kategori Z: Nötkreatur som är äldre än åtta månader men yngre än tolv månader. |
| --- | --- |

B.

Kategori Z: Nötkreatur som är äldre än åtta månader men yngre än tolv månader.

| B. | Kategori Z: Nötkreatur som är äldre än åtta månader men yngre än tolv månader. |
| --- | --- |

B.

Kategori Z: Nötkreatur som är äldre än åtta månader men yngre än tolv månader.

Bokstavsbeteckning för kategorin: Z.

Bokstavsbeteckning för kategorin: Z.

Vid slakt ska aktörerna under översyn av behörig myndighet klassificera varje får som är yngre än tolv månader i följande kategori: Kategori A: Slaktkroppar av får som är yngre än tolv månader

Vid slakt ska aktörerna under översyn av behörig myndighet klassificera varje får som är yngre än tolv månader i följande kategori: Kategori A: Slaktkroppar av får som är yngre än tolv månader

Bokstavsbeteckning för kategorin: A.

Bokstavsbeteckning för kategorin: A.

Klassificeringen ska göras på grundval av de uppgifter som ingår i djurpasset eller, om sådant saknas, på grundval av de uppgifter som finns i den databas som avses i artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (32).

32

Klassificeringen ska göras på grundval av de uppgifter som ingår i djurpasset
  för nötkreatur eller får
  eller, om sådant saknas, på grundval av de uppgifter som finns i den databas som avses i artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (32).

för nötkreatur eller får

32

Villkoren i denna punkt ska inte tillämpas på kött av nötkreatur som omfattas av en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning i enlighet med förordning (EU) nr 1151/2012, som har registrerats före den 29 juni 2007.

Villkoren i denna punkt ska inte tillämpas på kött av nötkreatur som omfattas av en skyddad ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning i enlighet med förordning (EU) nr 1151/2012, som har registrerats före den 29 juni 2007.

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 31c (nytt)

Artikel 1 – led 31c (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga VII – del I – avsnitt III – punkt 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (31c) | I bilaga VII del I avsnitt III ska följande punkt läggas till: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(31c)

(31c)

I bilaga VII del I avsnitt III ska följande punkt läggas till:

| ”1a. | Kött från får yngre än tolv månader får endast saluföras i medlemsstaterna under den eller de för varje medlemsstat fastställda varubeskrivningarna enligt följande: | Saluföringsland |
| --- | --- | --- |

”1a.

”1a.

Kött från får yngre än tolv månader får endast saluföras i medlemsstaterna under den eller de för varje medlemsstat fastställda varubeskrivningarna enligt följande:

Saluföringsland

Saluföringsland

| | Varubeskrivning: lamm.” |
| --- | --- |

Varubeskrivning: lamm.”

Varubeskrivning: lamm.”

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 31d (nytt)

Artikel 1 – led 31d (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga VII – del I – avsnitt III – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (31d) | I bilaga III del I avsnitt VII ska led 3 ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(31d)

(31d)

I bilaga III del I avsnitt VII ska led 3 ersättas med följande:

| 3. | De varubeskrivningar som anges för kategori V i del A i tabellen i punkt 1 och eventuella nya namn som härrör från dessa varubeskrivningar får endast användas om kraven i denna bilaga är uppfyllda. |
| --- | --- |

3.

De varubeskrivningar som anges för kategori V i del A i tabellen i punkt 1 och eventuella nya namn som härrör från dessa varubeskrivningar får endast användas om kraven i denna bilaga är uppfyllda.

| ”3. | De varubeskrivningar som anges för kategori V 
  för nötkreatur och kategori A för får
  i del A i tabellen i punkt 1 och eventuella nya namn som härrör från dessa varubeskrivningar får endast användas om kraven i denna bilaga är uppfyllda. |
| --- | --- |

”3.

De varubeskrivningar som anges för kategori V 
  för nötkreatur och kategori A för får
  i del A i tabellen i punkt 1 och eventuella nya namn som härrör från dessa varubeskrivningar får endast användas om kraven i denna bilaga är uppfyllda.

för nötkreatur och kategori A för får

| | Framför allt får orden veau, telecí, Kalb, μοσχάρι, ternera, kalv, veal, vitello, vitella, kalf, vitela och teletina inte användas i varubeskrivningar eller i märkning som avser kött av djur på mer än tolv månader. |
| --- | --- |

Framför allt får orden veau, telecí, Kalb, μοσχάρι, ternera, kalv, veal, vitello, vitella, kalf, vitela och teletina inte användas i varubeskrivningar eller i märkning som avser kött av djur på mer än tolv månader.

| | Framför allt får orden veau, telecí, Kalb, μοσχάρι, ternera, kalv, veal, vitello, vitella, kalf, vitela och teletina inte användas i varubeskrivningar eller i märkning som avser kött av djur på mer än tolv månader. |
| --- | --- |

Framför allt får orden veau, telecí, Kalb, μοσχάρι, ternera, kalv, veal, vitello, vitella, kalf, vitela och teletina inte användas i varubeskrivningar eller i märkning som avser kött av djur på mer än tolv månader.

| | På samma sätt får inte ordet ’lamm’ användas i varubeskrivningar eller i märkning som avser kött från får som är äldre än tolv månader.” |
| --- | --- |

På samma sätt får inte ordet ’lamm’ användas i varubeskrivningar eller i märkning som avser kött från får som är äldre än tolv månader.”

På samma sätt får inte ordet ’lamm’ användas i varubeskrivningar eller i märkning som avser kött från får som är äldre än tolv månader.”

Ändring 278

Ändring 278

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 33a (ny)

Artikel 1 – punkt 33a (ny)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga VII – Del II – punkt 3 – led a

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (33a) | I del II punkt 3 i bilaga VII ska led a ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(33a)

(33a)

I del II punkt 3 i bilaga VII ska led a ersättas med följande:

| a) | har en verklig alkoholhalt av lägst 15 volymprocent och högst 22 volymprocent. |
| --- | --- |

a)

har en verklig alkoholhalt av lägst 15 volymprocent och högst 22 volymprocent.

| ”a) | har en verklig alkoholhalt av lägst 15 volymprocent och högst 22 volymprocent.
  I undantagsfall, och för viner med lång lagringsperiod, kan dessa värden variera för vissa likörviner med ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning i den förteckning som upprättats av kommissionen genom delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 75.2, under förutsättning att








  — | de viner som lagras motsvarar definitionen på likörviner, och |
| --- | --- | --- |

”a)

har en verklig alkoholhalt av lägst 15 volymprocent och högst 22 volymprocent.
  I undantagsfall, och för viner med lång lagringsperiod, kan dessa värden variera för vissa likörviner med ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning i den förteckning som upprättats av kommissionen genom delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 75.2, under förutsättning att

I undantagsfall, och för viner med lång lagringsperiod, kan dessa värden variera för vissa likörviner med ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning i den förteckning som upprättats av kommissionen genom delegerade akter som antagits i enlighet med artikel 75.2, under förutsättning att

—

de viner som lagras motsvarar definitionen på likörviner, och

de viner som lagras motsvarar definitionen på likörviner, och

| — | den verkliga alkoholhalten hos det lagrade vinet är lägst 14 volymprocent.” |
| --- | --- |

—

den verkliga alkoholhalten hos det lagrade vinet är lägst 14 volymprocent.”

den verkliga alkoholhalten hos det lagrade vinet är lägst 14 volymprocent.”

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 32

Artikel 1 – led 32

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga VII – del II – punkt 18 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 18. | Termen
  avalkoholiserad/avalkoholiserat
  får användas tillsammans med namnen för de vinprodukter
  som
  avses
  i 
  punkt 1 och punkterna 4–9, på villkor att produkten |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

18.

Termen
  avalkoholiserad/avalkoholiserat
  får användas tillsammans med namnen för de vinprodukter
  som
  avses
  i 
  punkt 1 och punkterna 4–9, på villkor att produkten

Termen

får användas tillsammans med namnen för de vinprodukter

avses

punkt 1 och punkterna 4–9, på villkor att produkten

| 18. | Med avalkoholiserat vin eller
  avalkoholiserad/avalkoholiserat
  (följt av beteckningen på den vinproduktkategori
  som
  används
  i 
  framställningen) menas en produkt som |
| --- | --- |

18.

Med avalkoholiserat vin eller
  avalkoholiserad/avalkoholiserat
  (följt av beteckningen på den vinproduktkategori
  som
  används
  i 
  framställningen) menas en produkt som

Med avalkoholiserat vin eller

(följt av beteckningen på den vinproduktkategori

används

framställningen) menas en produkt som

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 32

Artikel 1 – led 32

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga VII – del II – punkt18 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med de
  metoder
  som anges i bilaga VIII del I avsnitt E, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med de
  metoder
  som anges i bilaga VIII del I avsnitt E, och

metoder

| b) | har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med de
  villkor
  som anges i bilaga VIII del I avsnitt E, och |
| --- | --- |

b)

har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med de
  villkor
  som anges i bilaga VIII del I avsnitt E, och

villkor

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 32

Artikel 1 – led 32

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga VII – del II –punkt 19 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 19. | Termen
  delvis
  avalkoholiserad/
  avalkoholiserat
  får användas tillsammans med namnen för de vinprodukter som avses i punkt 1 och punkterna 4–9, på villkor att produkten |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

19.

Termen
  delvis
  avalkoholiserad/
  avalkoholiserat
  får användas tillsammans med namnen för de vinprodukter som avses i punkt 1 och punkterna 4–9, på villkor att produkten

Termen

avalkoholiserad/

får användas tillsammans med namnen för de vinprodukter som avses i punkt 1 och punkterna 4–9, på villkor att produkten

| 19. | Med
  delvis avalkoholiserat
  vin eller delvis avalkoholiserad/avalkoholiserat (följt av beteckningen på den vinproduktkategori som används för framställningen av vinet) menas en produkt som |
| --- | --- |

19.

Med
  delvis avalkoholiserat
  vin eller delvis avalkoholiserad/avalkoholiserat (följt av beteckningen på den vinproduktkategori som används för framställningen av vinet) menas en produkt som

Med

vin eller delvis avalkoholiserad/avalkoholiserat (följt av beteckningen på den vinproduktkategori som används för framställningen av vinet) menas en produkt som

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 32

Artikel 1 – led 32

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga VII – del II – punkt 19 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med de
  metoder
  som anges i bilaga VIII del I avsnitt E, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med de
  metoder
  som anges i bilaga VIII del I avsnitt E, och

metoder

| b) | har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med de
  villkor
  som anges i bilaga VIII del I avsnitt E, och |
| --- | --- |

b)

har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med de
  villkor
  som anges i bilaga VIII del I avsnitt E, och

villkor

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 32

Artikel 1 – led 32

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga VII – del II – punkt 19 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | har en verklig alkoholhalt av mer än 0,5 volymprocent och, efter det att produkten genomgått de metoder som anges i bilaga VIII del I avsnitt E, har en total alkoholhalt som reducerats med mer än 20 volymprocent i förhållande till den ursprungliga alkoholhalten.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

har en verklig alkoholhalt av mer än 0,5 volymprocent och, efter det att produkten genomgått de metoder som anges i bilaga VIII del I avsnitt E, har en total alkoholhalt som reducerats med mer än 20 volymprocent i förhållande till den ursprungliga alkoholhalten.”

| c) | har en verklig alkoholhalt av
  mindre än 8,5 volymprocent och
  mer än 0,5 volymprocent och, efter det att produkten genomgått de metoder som anges i bilaga VIII del I avsnitt E, har en total alkoholhalt som reducerats med mer än 20 volymprocent i förhållande till den ursprungliga alkoholhalten.” |
| --- | --- |

c)

har en verklig alkoholhalt av
  mindre än 8,5 volymprocent och
  mer än 0,5 volymprocent och, efter det att produkten genomgått de metoder som anges i bilaga VIII del I avsnitt E, har en total alkoholhalt som reducerats med mer än 20 volymprocent i förhållande till den ursprungliga alkoholhalten.”

mindre än 8,5 volymprocent och

Ändring 171

Ändring 171

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 32a (nytt)

Artikel 1 – led 32a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga VII – del III – punkt 5

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (32a) | I del III i bilaga VII ska led 5 ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(32a)

(32a)

I del III i bilaga VII ska led 5 ersättas med följande:

| 5. | De beteckningar som avses i punkterna 1, 2 och 3 får inte användas för någon annan produkt än de produkter som anges i punkten. |
| --- | --- |

5.

De beteckningar som avses i punkterna 1, 2 och 3 får inte användas för någon annan produkt än de produkter som anges i punkten.

| ”5. | De beteckningar som avses i punkterna 1, 2 och 3 får inte användas för någon annan produkt än de produkter som anges i punkten. |
| --- | --- |

”5.

De beteckningar som avses i punkterna 1, 2 och 3 får inte användas för någon annan produkt än de produkter som anges i punkten.

Dessa beteckningar ska även skyddas mot följande:

Dessa beteckningar ska även skyddas mot följande:

| a) | Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av denna beteckning










  i) | för produkter som är jämförbara med eller presenteras som ersättning men som inte uppfyller motsvarande definition, |
| --- | --- | --- |

a)

a)

Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av denna beteckning

Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av denna beteckning

i)

i)

för produkter som är jämförbara med eller presenteras som ersättning men som inte uppfyller motsvarande definition,

för produkter som är jämförbara med eller presenteras som ersättning men som inte uppfyller motsvarande definition,

| ii) | om ett sådant bruk innebär att det anseende som är kopplat till beteckningen utnyttjas. |
| --- | --- |

ii)

ii)

om ett sådant bruk innebär att det anseende som är kopplat till beteckningen utnyttjas.

om ett sådant bruk innebär att det anseende som är kopplat till beteckningen utnyttjas.

| b) | Varje obehörigt bruk, imitation eller anspelning, även när produktens eller tjänstens sammansättning eller verkliga slag anges eller åtföljs av uttryck som ’stil’, ’typ’, ’metod’, ’sådan som tillverkas i’, ’imitation’, ’smak’, ’liknande’ eller dylikt. |
| --- | --- |

b)

b)

Varje obehörigt bruk, imitation eller anspelning, även när produktens eller tjänstens sammansättning eller verkliga slag anges eller åtföljs av uttryck som ’stil’, ’typ’, ’metod’, ’sådan som tillverkas i’, ’imitation’, ’smak’, ’liknande’ eller dylikt.

Varje obehörigt bruk, imitation eller anspelning, även när produktens eller tjänstens sammansättning eller verkliga slag anges eller åtföljs av uttryck som ’stil’, ’typ’, ’metod’, ’sådan som tillverkas i’, ’imitation’, ’smak’, ’liknande’ eller dylikt.

| c) | Varje annan antydan eller kommersiell metod som kan vilseleda konsumenten om produktens verkliga slag eller sammansättning. |
| --- | --- |

c)

c)

Varje annan antydan eller kommersiell metod som kan vilseleda konsumenten om produktens verkliga slag eller sammansättning.

Varje annan antydan eller kommersiell metod som kan vilseleda konsumenten om produktens verkliga slag eller sammansättning.

Denna bestämmelse ska emellertid inte gälla för produktbeteckningar vars beskaffenhet klart framgår av det sätt på vilka produkterna traditionellt används eller när beteckningarna klart används för att beskriva en kännetecknande egenskap hos produkten.

Denna bestämmelse ska emellertid inte gälla för produktbeteckningar vars beskaffenhet klart framgår av det sätt på vilka produkterna traditionellt används eller när beteckningarna klart används för att beskriva en kännetecknande egenskap hos produkten.”

Ändring 172

Ändring 172

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 32b (nytt)

Artikel 1 – led 32b (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga VII – tillägg 1 – led 2 – led g

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (32b) | I led 2 i det första stycket i tillägg I till bilaga VII ska led g ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(32b)

(32b)

I led 2 i det första stycket i tillägg I till bilaga VII ska led g ersättas med följande:

| g) | i Rumänien:
  området Podișul Transilvaniei, |
| --- | --- |

g)

i Rumänien:
  området Podișul Transilvaniei,

området Podișul Transilvaniei,

| ”g) | i Rumänien:
  vinodlingsregionen Transsylvaniska platån” |
| --- | --- |

”g)

i Rumänien:
  vinodlingsregionen Transsylvaniska platån”

vinodlingsregionen Transsylvaniska platån”

Ändring 173

Ändring 173

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 32c (nytt)

Artikel 1 – led 32c (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga VII – tillägg 1 – led 4 – led f

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (32c) | I led 4 i det första stycket i tillägg I till bilaga VII ska led f ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(32c)

(32c)

I led 4 i det första stycket i tillägg I till bilaga VII ska led f ersättas med följande:

| f) | I Rumänien: vinarealerna i områdena |
| --- | --- |

f)

I Rumänien: vinarealerna i områdena

| ”f) | I Rumänien: vinarealerna i områdena |
| --- | --- |

”f)

I Rumänien: vinarealerna i områdena

Dealurile Buzăului
  , Dealu Mare,
  Severinului
  och
  Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, södra vinområdet med bl.a. områden
  med sandjordar och andra bördiga
  regioner
  .

Dealurile Buzăului

Severinului

Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, södra vinområdet med bl.a. områden

regioner

Buzău, Muntenien och Oltenien
  , Dealu Mare,
  Severin
  och
  Drâncea, Dobrogea, Donauterrasserna
  samt området med sandjordar och andra bördiga
  områden i landets södra del
  .”

Buzău, Muntenien och Oltenien

Severin

Drâncea, Dobrogea, Donauterrasserna

områden i landets södra del

Ändring 174

Ändring 174

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 33a (nytt)

Artikel 1 – led 33a (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga X– punkt XI – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (33a) | I bilaga XI punkt X ska punkt 1 ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(33a)

(33a)

I bilaga XI punkt X ska punkt 1 ersättas med följande:

1.   Branschavtal enligt bilaga II del II avsnitt A punkt 6 ska innehålla skiljedomsklausuler.

”1.   Branschavtal enligt bilaga II del II avsnitt A punkt 6 ska innehålla
  mekanismer för förlikning och/eller medling och
  skiljedomsklausuler.”

Ändring 175

Ändring 175

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 33b (nytt)

Artikel 1 – led 33b (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga X– punkt XI – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (33b) | I punkt XI i bilaga X ska följande led läggas till: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(33b)

(33b)

I punkt XI i bilaga X ska följande led läggas till:

| ”4a. | Ett sockerföretag och de berörda sockerbetssäljarna får komma överens om värdefördelningsklausuler, inbegripet marknadsbonusar och -förluster, som fastställer hur en förändring av relevanta marknadspriser för socker eller andra råvarumarknader ska fördelas dem emellan.” |
| --- | --- |

”4a.

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 33c (nytt)

Artikel 1 – led 33c (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga XI

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (33c) | Bilaga XI ska utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(33c)

(33c)

Bilaga XI ska utgå.

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 33d (nytt)

Artikel 1 – led 33d (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga XII

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (33d) | Bilaga XII ska utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(33d)

(33d)

Bilaga XII ska utgå.

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 33e (nytt)

Artikel 1 – led 33e (nytt)

Förordning (EU) nr 1308/2013

Bilaga XIII

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (33e) | Bilaga XIII ska utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(33e)

(33e)

Bilaga XIII ska utgå.

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led - 1 (nytt)

Artikel 2 – led - 1 (nytt)

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 1 – punkt 2 – led b

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | I artikel 1.2 ska led b ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(-1)

(-1)

I artikel 1.2 ska led b ersättas med följande:

| b) | mervärdesskapande kvaliteter till följd av de jordbruks- eller bearbetningsmetoder som används vid framställningen, eller den plats där de framställs eller saluförs. |
| --- | --- |

b)

mervärdesskapande kvaliteter till följd av de jordbruks- eller bearbetningsmetoder som används vid framställningen, eller den plats där de framställs eller saluförs.

| | ”b) | mervärdesskapande kvaliteter till följd av de jordbruks- eller bearbetningsmetoder som används vid framställningen, eller den plats där de framställs eller saluförs
  , och, i tillämpliga fall, deras bidrag till hållbar utveckling
  .” |
| --- | --- | --- |

”b)

mervärdesskapande kvaliteter till följd av de jordbruks- eller bearbetningsmetoder som används vid framställningen, eller den plats där de framställs eller saluförs
  , och, i tillämpliga fall, deras bidrag till hållbar utveckling
  .”

, och, i tillämpliga fall, deras bidrag till hållbar utveckling

Ändring 251

Ändring 251

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 2

Artikel 2 – led 2

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 5

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (2) | Artikel 5 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(2)

(2)

Artikel 5 ska ersättas med följande:

Artikel 5

”Artikel 5

Krav på ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar

Krav på ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar

1.   I denna förordning avses med ursprungsbeteckning ett namn som identifierar en produkt

1.   I denna förordning avses med ursprungsbeteckning ett namn som identifierar en produkt

| a) | som härstammar från en viss ort eller region eller, i undantagsfall, ett visst land, |
| --- | --- |

a)

som härstammar från en viss ort eller region eller, i undantagsfall, ett visst land,

| a) | som härstammar från en viss ort eller region eller, i undantagsfall, ett visst land
  eller ett namn som traditionellt används på en viss plats
  , |
| --- | --- |

a)

som härstammar från en viss ort eller region eller, i undantagsfall, ett visst land
  eller ett namn som traditionellt används på en viss plats
  ,

eller ett namn som traditionellt används på en viss plats

| b) | vars kvalitet eller egenskaper helt eller väsentligen beror på en viss geografisk omgivning med de naturliga och mänskliga faktorer
  som förknippas med den
  ,
  och |
| --- | --- |

b)

vars kvalitet eller egenskaper helt eller väsentligen beror på en viss geografisk omgivning med de naturliga och mänskliga faktorer
  som förknippas med den
  ,
  och

som förknippas med den

och

| b) | vars kvalitet eller egenskaper helt eller väsentligen beror på en viss geografisk omgivning med dess naturliga och mänskliga faktorer, |
| --- | --- |

b)

vars kvalitet eller egenskaper helt eller väsentligen beror på en viss geografisk omgivning med dess naturliga och mänskliga faktorer,

| c) | vars samtliga produktionsled äger rum i det avgränsade geografiska området. |
| --- | --- |

c)

vars samtliga produktionsled äger rum i det avgränsade geografiska området.

| c) | vars samtliga produktionsled äger rum i det avgränsade geografiska området. |
| --- | --- |

c)

vars samtliga produktionsled äger rum i det avgränsade geografiska området.

2.   I denna förordning avses med geografisk beteckning det namn som identifierar en produkt

2.   I denna förordning avses med geografisk beteckning det namn som identifierar en produkt

| a) | som härstammar från en viss ort eller region eller ett visst land, |
| --- | --- |

a)

som härstammar från en viss ort eller region eller ett visst land,

| a) | som härstammar från en viss ort eller region eller ett visst land
  eller det namn som traditionellt används på en viss plats
  , |
| --- | --- |

a)

som härstammar från en viss ort eller region eller ett visst land
  eller det namn som traditionellt används på en viss plats
  ,

eller det namn som traditionellt används på en viss plats

| b) | vars särskilda kvalitet, rykte eller andra egenskaper huvudsakligen kan tillskrivas det geografiska ursprunget, och |
| --- | --- |

b)

vars särskilda kvalitet, rykte eller andra egenskaper huvudsakligen kan tillskrivas det geografiska ursprunget, och

| b) | vars särskilda kvalitet, rykte eller andra egenskaper huvudsakligen kan tillskrivas det geografiska ursprunget, och |
| --- | --- |

b)

vars särskilda kvalitet, rykte eller andra egenskaper huvudsakligen kan tillskrivas det geografiska ursprunget, och

| c) | för vilken minst ett av produktionsleden äger rum i det avgränsade geografiska området. |
| --- | --- |

c)

för vilken minst ett av produktionsleden äger rum i det avgränsade geografiska området.

| c) | för vilken minst ett av produktionsleden äger rum i det avgränsade geografiska området. |
| --- | --- |

c)

för vilken minst ett av produktionsleden äger rum i det avgränsade geografiska området.

3.   Utan hinder av punkt 1 ska vissa namn behandlas som ursprungsbeteckningar, trots att råvarorna till produkterna kommer från ett vidare geografiskt område än det område där produkterna bearbetas eller från ett annat område, under förutsättning att

3.   Utan hinder av punkt 1 ska vissa namn behandlas som ursprungsbeteckningar, trots att råvarorna till produkterna kommer från ett vidare geografiskt område än det område där produkterna bearbetas eller från ett annat område, under förutsättning att

| a) | det område där råvaran produceras är avgränsat, |
| --- | --- |

a)

det område där råvaran produceras är avgränsat,

| a) | det område där råvaran produceras är avgränsat, |
| --- | --- |

a)

det område där råvaran produceras är avgränsat,

| b) | särskilda villkor gäller för framställningen av råvarorna, |
| --- | --- |

b)

särskilda villkor gäller för framställningen av råvarorna,

| b) | särskilda villkor gäller för framställningen av råvarorna, |
| --- | --- |

b)

särskilda villkor gäller för framställningen av råvarorna,

| c) | det finns kontrollsystem för att säkerställa att de villkor som avses i led b efterlevs, och |
| --- | --- |

c)

det finns kontrollsystem för att säkerställa att de villkor som avses i led b efterlevs, och

| c) | det finns kontrollsystem för att säkerställa att de villkor som avses i led b efterlevs, och |
| --- | --- |

c)

det finns kontrollsystem för att säkerställa att de villkor som avses i led b efterlevs, och

| d) | de aktuella ursprungsbeteckningarna var erkända som ursprungsbeteckningar i ursprungslandet före den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

d)

de aktuella ursprungsbeteckningarna var erkända som ursprungsbeteckningar i ursprungslandet före den 1 maj 2004.

| d) | de aktuella ursprungsbeteckningarna var erkända som ursprungsbeteckningar i ursprungslandet före den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

d)

de aktuella ursprungsbeteckningarna var erkända som ursprungsbeteckningar i ursprungslandet före den 1 maj 2004.

Endast levande djur, kött och mjölk får anses utgöra råvaror i den mening som avses i denna punkt.

Endast levande djur, kött och mjölk får anses utgöra råvaror i den mening som avses i denna punkt.

4.   För att ta hänsyn till de specifika egenskaperna hos framställningen av produkter med animaliskt ursprung ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 56 när det gäller begränsningar och undantag avseende fodrets ursprung i samband med en ursprungsbeteckning.

4.   För att ta hänsyn till de specifika egenskaperna hos framställningen av produkter med animaliskt ursprung ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 56 när det gäller begränsningar och undantag avseende fodrets ursprung i samband med en ursprungsbeteckning.

Dessutom ska kommissionen, för att ta hänsyn till vissa produkters eller områdens särskilda egenskaper, ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 56 när det gäller begränsningar och undantag avseende slakt av levande djur eller råvarornas ursprung.

Dessutom ska kommissionen, för att ta hänsyn till vissa produkters eller områdens särskilda egenskaper, ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 56 när det gäller begränsningar och undantag avseende slakt av levande djur eller råvarornas ursprung.

Dessa begränsningar och undantag ska på grundval av objektiva kriterier ta hänsyn till kvalitet eller användning och erkänd sakkunskap eller naturliga faktorer.

Dessa begränsningar och undantag ska på grundval av objektiva kriterier ta hänsyn till kvalitet eller användning och erkänd sakkunskap eller naturliga faktorer.”

Ändring 182

Ändring 182

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 2a (nytt)

Artikel 2 – led 2a (nytt)

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 6 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Artikel 6.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(2a)

(2a)

Artikel 6.2 ska ersättas med följande:

2.   Ett namn får inte registreras som en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning om det kommer i konflikt med namnet på en växtsort eller en djurras och riskerar att vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung.

”2.   Ett namn får inte registreras som en ursprungsbeteckning eller en geografisk beteckning om det kommer i konflikt med namnet på en växtsort eller en djurras och riskerar att vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung
  och att leda till en förväxling mellan de produkter som bär den registrerade beteckningen och sorten eller rasen i fråga
  .

Härvid ska följande beaktas:

Härvid ska följande beaktas:

| a) | om namnet på växtsorten eller djurrasen faktiskt används i varubeteckningen, |
| --- | --- |

a)

a)

om namnet på växtsorten eller djurrasen faktiskt används i varubeteckningen,

om namnet på växtsorten eller djurrasen faktiskt används i varubeteckningen,

| b) | om registreringen ger upphov till en homonym, |
| --- | --- |

b)

b)

om registreringen ger upphov till en homonym,

om registreringen ger upphov till en homonym,

| c) | om växtsorten eller djurrasen används utanför sitt ursprungsområde.” |
| --- | --- |

c)

c)

om växtsorten eller djurrasen används utanför sitt ursprungsområde.”

om växtsorten eller djurrasen används utanför sitt ursprungsområde.”

Ändring 252

Ändring 252

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 3

Artikel 2 – led 3

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3) | Artikel 7 ska ersättas med följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)

(3)

Artikel 7 ska ersättas med följande:

Artikel 7

”Artikel 7

Produktspecifikation

Produktspecifikation

1.   En skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning ska överensstämma med en specifikation som minst ska innehålla

1.   En skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning ska överensstämma med en specifikation som minst ska innehålla

| a) | det namn som ska skyddas som en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, så som det används, antingen i handeln eller vardagsspråket, och endast på de språk som används eller tidigare använts för att beskriva den specifika produkten i det bestämda geografiska området, |
| --- | --- |

a)

det namn som ska skyddas som en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, så som det används, antingen i handeln eller vardagsspråket, och endast på de språk som används eller tidigare använts för att beskriva den specifika produkten i det bestämda geografiska området,

| a) | det namn som ska skyddas som en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, så som det används, antingen i handeln eller vardagsspråket, och endast på de språk som används eller tidigare använts för att beskriva den specifika produkten i det bestämda geografiska området, |
| --- | --- |

a)

det namn som ska skyddas som en ursprungsbeteckning eller geografisk beteckning, så som det används, antingen i handeln eller vardagsspråket, och endast på de språk som används eller tidigare använts för att beskriva den specifika produkten i det bestämda geografiska området,

| b) | en beskrivning av produkten, med uppgift om råvarorna, när det är lämpligt, och om produktens viktigaste fysikaliska, kemiska, mikrobiologiska eller organoleptiska egenskaper, |
| --- | --- |

b)

en beskrivning av produkten, med uppgift om råvarorna, när det är lämpligt, och om produktens viktigaste fysikaliska, kemiska, mikrobiologiska eller organoleptiska egenskaper,

| b) | en beskrivning av produkten, med uppgift om råvarorna, när det är lämpligt, och om produktens viktigaste fysikaliska, kemiska, mikrobiologiska eller organoleptiska egenskaper, |
| --- | --- |

b)

en beskrivning av produkten, med uppgift om råvarorna, när det är lämpligt, och om produktens viktigaste fysikaliska, kemiska, mikrobiologiska eller organoleptiska egenskaper,

| c) | en definition av det geografiska området, som ska vara avgränsat vad gäller det samband som avses i led f i eller f ii i denna punkt och, när det är lämpligt, uppgifter som visar att kraven i artikel 5.3 är uppfyllda, |
| --- | --- |

c)

en definition av det geografiska området, som ska vara avgränsat vad gäller det samband som avses i led f i eller f ii i denna punkt och, när det är lämpligt, uppgifter som visar att kraven i artikel 5.3 är uppfyllda,

| c) | en definition av det geografiska området, som ska vara avgränsat vad gäller det samband som avses i led f i eller f ii i denna punkt och, när det är lämpligt, uppgifter som visar att kraven i artikel 5.3 är uppfyllda, |
| --- | --- |

c)

en definition av det geografiska området, som ska vara avgränsat vad gäller det samband som avses i led f i eller f ii i denna punkt och, när det är lämpligt, uppgifter som visar att kraven i artikel 5.3 är uppfyllda,

| d) | bevis för
  att produkten har sitt ursprung i det avgränsade geografiska område som avses i artikel 5.1
  eller
  5.2, |
| --- | --- |

d)

bevis för
  att produkten har sitt ursprung i det avgränsade geografiska område som avses i artikel 5.1
  eller
  5.2,

bevis för

eller

| d) | spårbarhetskomponenter som visar
  att produkten har sitt ursprung i det avgränsade geografiska område som avses i artikel 5.1
  och
  5.2, |
| --- | --- |

d)

spårbarhetskomponenter som visar
  att produkten har sitt ursprung i det avgränsade geografiska område som avses i artikel 5.1
  och
  5.2,

spårbarhetskomponenter som visar

och

| e) | en beskrivning av den metod som använts för framställning av produkten och, när det är lämpligt, uppgift om de ursprungliga hävdvunna lokala metoderna samt uppgifter om förpackning i det fall den ansökande gruppen fastställer och ger tillräcklig produktspecifik motivation till att förpackningen ska ske i det avgränsade geografiska området i syfte att trygga kvaliteten eller säkerställa ursprung eller kontroll, med beaktande av unionsrätten, särskilt om den fria rörligheten för varor och det fria tillhandahållandet av tjänster, |
| --- | --- |

e)

en beskrivning av den metod som använts för framställning av produkten och, när det är lämpligt, uppgift om de ursprungliga hävdvunna lokala metoderna samt uppgifter om förpackning i det fall den ansökande gruppen fastställer och ger tillräcklig produktspecifik motivation till att förpackningen ska ske i det avgränsade geografiska området i syfte att trygga kvaliteten eller säkerställa ursprung eller kontroll, med beaktande av unionsrätten, särskilt om den fria rörligheten för varor och det fria tillhandahållandet av tjänster,

| e) | en beskrivning av den metod som använts för framställning av produkten och, när det är lämpligt,
  dess bidrag till hållbar utveckling,
  uppgift om de ursprungliga hävdvunna lokala metoderna samt uppgifter om förpackning i det fall den ansökande gruppen fastställer och ger tillräcklig produktspecifik motivation till att förpackningen ska ske i det avgränsade geografiska området i syfte att trygga kvaliteten eller säkerställa ursprung eller kontroll, med beaktande av unionsrätten, särskilt om den fria rörligheten för varor och det fria tillhandahållandet av tjänster, |
| --- | --- |

e)

en beskrivning av den metod som använts för framställning av produkten och, när det är lämpligt,
  dess bidrag till hållbar utveckling,
  uppgift om de ursprungliga hävdvunna lokala metoderna samt uppgifter om förpackning i det fall den ansökande gruppen fastställer och ger tillräcklig produktspecifik motivation till att förpackningen ska ske i det avgränsade geografiska området i syfte att trygga kvaliteten eller säkerställa ursprung eller kontroll, med beaktande av unionsrätten, särskilt om den fria rörligheten för varor och det fria tillhandahållandet av tjänster,

dess bidrag till hållbar utveckling,

| f) | uppgifter som fastställer |
| --- | --- |

f)

uppgifter som fastställer

| f) | uppgifter som fastställer |
| --- | --- |

f)

uppgifter som fastställer

| | i) | sambandet mellan produktens kvalitet eller egenskaper och den geografiska omgivning som avses i artikel 5.1 eller, |
| --- | --- | --- |

i)

sambandet mellan produktens kvalitet eller egenskaper och den geografiska omgivning som avses i artikel 5.1 eller,

| | i) | när det gäller en skyddad ursprungsbeteckning,
  sambandet mellan produktens kvalitet eller egenskaper och den geografiska omgivning som avses i artikel 5.1 eller, |
| --- | --- | --- |

i)

när det gäller en skyddad ursprungsbeteckning,
  sambandet mellan produktens kvalitet eller egenskaper och den geografiska omgivning som avses i artikel 5.1 eller,

när det gäller en skyddad ursprungsbeteckning,

| | ii) | när det
  är lämpligt
  , sambandet mellan en viss kvalitet, anseendet eller en annan egenskap hos produkten och det geografiska ursprung som avses i artikel 5.2, |
| --- | --- | --- |

ii)

när det
  är lämpligt
  , sambandet mellan en viss kvalitet, anseendet eller en annan egenskap hos produkten och det geografiska ursprung som avses i artikel 5.2,

är lämpligt

| | ii) | när det
  gäller en skyddad geografisk beteckning
  , sambandet mellan en viss kvalitet, anseendet eller en annan egenskap hos produkten och det geografiska ursprung som avses i artikel 5.2, |
| --- | --- | --- |

ii)

när det
  gäller en skyddad geografisk beteckning
  , sambandet mellan en viss kvalitet, anseendet eller en annan egenskap hos produkten och det geografiska ursprung som avses i artikel 5.2,

gäller en skyddad geografisk beteckning

| g) | uppgift om namn på och adress till de myndigheter eller, om de är tillgängliga, namn på och adress till de organ som kontrollerar efterlevnaden av bestämmelserna i produktspecifikationen enligt artikel 37 samt om deras särskilda uppdrag, |
| --- | --- |

g)

uppgift om namn på och adress till de myndigheter eller, om de är tillgängliga, namn på och adress till de organ som kontrollerar efterlevnaden av bestämmelserna i produktspecifikationen enligt artikel 37 samt om deras särskilda uppdrag,

| g) | uppgift om namn på och adress till de myndigheter eller, om de är tillgängliga, namn på och adress till de organ som kontrollerar efterlevnaden av bestämmelserna i produktspecifikationen enligt artikel 37 samt om deras särskilda uppdrag, |
| --- | --- |

g)

uppgift om namn på och adress till de myndigheter eller, om de är tillgängliga, namn på och adress till de organ som kontrollerar efterlevnaden av bestämmelserna i produktspecifikationen enligt artikel 37 samt om deras särskilda uppdrag,

| h) | eventuella märkningsregler för den aktuella produkten. |
| --- | --- |

h)

eventuella märkningsregler för den aktuella produkten.

| h) | eventuella märkningsregler för den aktuella produkten. |
| --- | --- |

h)

eventuella märkningsregler för den aktuella produkten.

2.   I syfte att säkerställa att produktspecifikationerna innehåller relevant och koncis information ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 56 om regler för begränsning av de uppgifter som ingår i den specifikation som avses i punkt 1 i den här artikeln, i de fall en sådan begränsning är nödvändig för att undvika alltför omfattande registreringsansökningar.

2.   I syfte att säkerställa att produktspecifikationerna innehåller relevant och koncis information ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 56 om regler för begränsning av de uppgifter som ingår i den specifikation som avses i punkt 1 i den här artikeln, i de fall en sådan begränsning är nödvändig för att undvika alltför omfattande registreringsansökningar.

Kommissionen får anta genomförandeakter med bestämmelser om specifikationens utformning. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.

Kommissionen får anta genomförandeakter med bestämmelser om specifikationens utformning. Kommissionen får anta genomförandeakter med bestämmelser om specifikationens utformning.”

Ändring 185

Ändring 185

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 4a (nytt)

Artikel 2 – led 4a (nytt)

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 11 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Artikel 11.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(4a)

(4a)

Artikel 11.2 ska ersättas med följande:

2.   Geografiska beteckningar för produkter från tredjeland som är skyddade inom unionen i enlighet med ett internationellt avtal som unionen har ingått får föras in i registret. Utom i de fall då det i ett sådant avtal uttryckligen anges att det är fråga om skyddade ursprungsbeteckningar enligt denna förordning ska sådana namn föras in i registret som skyddade geografiska beteckningar.

”2.   Geografiska beteckningar för produkter från tredjeland som är skyddade inom unionen i enlighet med ett internationellt avtal som unionen har ingått får föras in i registret
  om så föreskrivs i avtalet
  . Utom i de fall då det i ett sådant avtal uttryckligen anges att det är fråga om skyddade ursprungsbeteckningar enligt denna förordning ska sådana namn föras in i registret som skyddade geografiska beteckningar.”

Ändring 186

Ändring 186

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 4b (nytt)

Artikel 2 – led 4b (nytt)

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 12

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (4b) | Artikel 12 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(4b)

(4b)

Artikel 12 ska ersättas med följande:

Artikel 12

”Artikel 12

Namn, symboler och beteckningar

Namn, symboler och beteckningar

1.   Skyddade ursprungsbeteckningar eller skyddade geografiska beteckningar får användas av varje aktör som saluför en produkt som uppfyller kraven i den aktuella specifikationen.

1.   Skyddade ursprungsbeteckningar eller skyddade geografiska beteckningar får användas av varje aktör som saluför en produkt som uppfyller kraven i den aktuella specifikationen.

2.   Unionssymboler för marknadsföring av de skyddade ursprungsbeteckningarna och de skyddade geografiska beteckningarna ska utformas.

2.   Unionssymboler för marknadsföring av de skyddade ursprungsbeteckningarna och de skyddade geografiska beteckningarna ska utformas.

3.   När produkter med ursprung i unionen saluförs med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning som registrerats i enlighet med förfarandena i denna förordning ska de unionssymboler som är kopplade till dessa finnas med i märkningen. Dessutom ska produktens registrerade namn återfinnas inom samma synfält. Uppgifterna skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning samt akronymerna SUB respektive SGB får finnas med i märkningen.

3.   När produkter med ursprung i unionen saluförs med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning som registrerats i enlighet med förfarandena i denna förordning ska de unionssymboler som är kopplade till dessa finnas med i märkningen
  , reklam för och handlingar om den berörda produkten
  . Dessutom ska produktens registrerade namn återfinnas inom samma synfält
  och på ett framträdande ställe så att man lätt ser det, vara tydligt läsbart och i förekommande fall outplånligt. Under inga omständigheter får det döljas, överskuggas eller brytas av någon annan skrift eller bild eller något annat mellandokument
  . Uppgifterna skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning samt akronymerna SUB respektive SGB får finnas med i märkningen.

4.   Dessutom får följande också återfinnas på märkningen: bilder av det geografiska ursprungsområdet, som avses i artikel 5, och text, grafik eller symboler som hänvisar till den medlemsstat och/eller region där detta geografiska ursprungsområde är beläget.

4.   Dessutom får följande också återfinnas på märkningen: bilder av det geografiska ursprungsområdet, som avses i artikel 5, och text, grafik eller symboler som hänvisar till den medlemsstat och/eller region där detta geografiska ursprungsområde är beläget.

5.   Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 2000/13/EG får de geografiska märken som avses i artikel 15 i direktiv 2008/95/EG användas på etiketter tillsammans med den skyddade ursprungsbeteckningen eller skyddade geografiska beteckningen.

5.   Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 2000/13/EG får de geografiska märken som avses i artikel 15 i direktiv 2008/95/EG användas på etiketter tillsammans med den skyddade ursprungsbeteckningen eller skyddade geografiska beteckningen.

6.   Vid saluföring av produkter med ursprung i tredjeland med ett namn som förts in i registret får de uppgifter som avses i punkt 3 och motsvarande unionssymboler användas i märkningen.

6.   Vid saluföring av produkter med ursprung i tredjeland med ett namn som förts in i registret får de uppgifter som avses i punkt 3 och motsvarande unionssymboler användas i märkningen.
  Vid saluföring av produkter från tredjeland som är skyddade i enlighet med ett internationellt avtal som unionen har ingått och som inte saluförs med ett namn som finns i registret får de uppgifter som avses i punkt 3 eller de unionssymboler som är kopplade till dessa inte finnas med i märkningen.

7.   För att se till att konsumenterna får korrekt information ska kommissionen ha befogenhet att i enlighet med artikel 56 anta delegerade akter som fastställer unionssymbolerna.

7.   För att se till att konsumenterna får korrekt information ska kommissionen ha befogenhet att i enlighet med artikel 56 anta delegerade akter som fastställer unionssymbolerna.

Kommissionen får anta genomförandeakter som fastställer unionssymbolernas tekniska egenskaper samt bestämmelser om deras användning på produkter som saluförs med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning, inbegripet bestämmelser om de språk på vilka uppgifterna ska anges. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.

Kommissionen får anta genomförandeakter som fastställer unionssymbolernas tekniska egenskaper samt bestämmelser om deras användning på produkter som saluförs med en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning, inbegripet bestämmelser om de språk på vilka uppgifterna ska anges. Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.

Ändring 253

Ändring 253

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 5

Artikel 2 – led 5

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 13

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (5) | Artikel 13 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(5)

(5)

Artikel 13 ska ersättas med följande:

Artikel 13

”Artikel 13

Skydd

Skydd

1.   Registrerade namn ska skyddas mot följande:

1.   Registrerade namn ska skyddas mot följande:

| a) | Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av ett registrerat namn för produkter som inte omfattas av registreringen om produkterna är jämförbara med de produkter som har registrerats under namnet i fråga eller om användningen av det skyddade namnet innebär att produktens anseende exploateras, även när produkterna i fråga används som ingredienser. |
| --- | --- |

a)

Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av ett registrerat namn för produkter som inte omfattas av registreringen om produkterna är jämförbara med de produkter som har registrerats under namnet i fråga eller om användningen av det skyddade namnet innebär att produktens anseende exploateras, även när produkterna i fråga används som ingredienser.

| a) | Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av ett registrerat namn för produkter som inte omfattas av registreringen om produkterna är jämförbara med de produkter som har registrerats under namnet i fråga eller om användningen av det skyddade namnet innebär att produktens anseende exploateras,
  försvagas eller urvattnas,
  även när produkterna i fråga används som ingredienser. |
| --- | --- |

a)

Varje direkt eller indirekt kommersiellt bruk av ett registrerat namn för produkter som inte omfattas av registreringen om produkterna är jämförbara med de produkter som har registrerats under namnet i fråga eller om användningen av det skyddade namnet innebär att produktens anseende exploateras,
  försvagas eller urvattnas,
  även när produkterna i fråga används som ingredienser.

försvagas eller urvattnas,

| b) | Varje missbruk, imitation eller anspelning, även när produkternas eller tjänsternas verkliga ursprung anges eller det skyddade namnet har översatts eller åtföljs av uttryck som ”stil”, ”typ”, ”metod”, ”sådan som tillverkas i”, ”imitation”, eller liknande, även när produkterna i fråga används som ingredienser. |
| --- | --- |

b)

Varje missbruk, imitation eller anspelning, även när produkternas eller tjänsternas verkliga ursprung anges eller det skyddade namnet har översatts eller åtföljs av uttryck som ”stil”, ”typ”, ”metod”, ”sådan som tillverkas i”, ”imitation”, eller liknande, även när produkterna i fråga används som ingredienser.

| b) | Varje missbruk, imitation eller anspelning, även när produkternas eller tjänsternas verkliga ursprung anges eller det skyddade namnet har översatts eller åtföljs av uttryck som ’stil’, ’typ’, ’metod’, ’sådan som tillverkas i’, ’imitation’, eller liknande, även när produkterna i fråga används som ingredienser. |
| --- | --- |

b)

Varje missbruk, imitation eller anspelning, även när produkternas eller tjänsternas verkliga ursprung anges eller det skyddade namnet har översatts eller åtföljs av uttryck som ’stil’, ’typ’, ’metod’, ’sådan som tillverkas i’, ’imitation’, eller liknande, även när produkterna i fråga används som ingredienser.

| c) | Alla andra osanna eller vilseledande uppgifter om ursprung, härkomst, beskaffenhet eller väsentliga egenskaper hos produkten som anges på den inre eller yttre förpackningen, i reklammaterial eller handlingar gällande produkten i fråga, liksom paketering av produkten i en behållare som är ägnad att inge en oriktig föreställning om produktens verkliga ursprung. |
| --- | --- |

c)

Alla andra osanna eller vilseledande uppgifter om ursprung, härkomst, beskaffenhet eller väsentliga egenskaper hos produkten som anges på den inre eller yttre förpackningen, i reklammaterial eller handlingar gällande produkten i fråga, liksom paketering av produkten i en behållare som är ägnad att inge en oriktig föreställning om produktens verkliga ursprung.

| c) | Alla andra osanna eller vilseledande uppgifter om ursprung, härkomst, beskaffenhet eller väsentliga egenskaper hos produkten som anges på den inre eller yttre förpackningen, i reklammaterial eller handlingar gällande produkten i fråga, liksom paketering av produkten i en behållare som är ägnad att inge en oriktig föreställning om produktens verkliga ursprung. |
| --- | --- |

c)

Alla andra osanna eller vilseledande uppgifter om ursprung, härkomst, beskaffenhet eller väsentliga egenskaper hos produkten som anges på den inre eller yttre förpackningen, i reklammaterial eller handlingar gällande produkten i fråga, liksom paketering av produkten i en behållare som är ägnad att inge en oriktig föreställning om produktens verkliga ursprung.

| d) | Alla andra förfaranden som kan vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung. |
| --- | --- |

d)

Alla andra förfaranden som kan vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung.

| d) | Alla andra förfaranden som kan vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung. |
| --- | --- |

d)

Alla andra förfaranden som kan vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung.

| da) | Alla registreringar i ond tro av ett domännamn som helt eller delvis liknar eller kan leda till sammanblandning med en skyddad beteckning. |
| --- | --- |

da)

da)

Alla registreringar i ond tro av ett domännamn som helt eller delvis liknar eller kan leda till sammanblandning med en skyddad beteckning.

Alla registreringar i ond tro av ett domännamn som helt eller delvis liknar eller kan leda till sammanblandning med en skyddad beteckning.

När det i en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning ingår ett namn på en produkt som anses vara generiskt, ska användning av det generiska namnet inte anses strida mot första stycket led a eller b.

När det i en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning ingår ett namn på en produkt som anses vara generiskt, ska användning av det generiska namnet inte anses strida mot första stycket led a eller b.

2.   Skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar ska inte bli generiska.

2.   Skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar ska inte bli generiska.

3.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga administrativa och rättsliga åtgärder för att förebygga eller stoppa olaglig användning av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar som avses i punkt 1 som produceras eller saluförs i den medlemsstaten.

3.   Medlemsstaterna ska vidta lämpliga administrativa och rättsliga åtgärder för att förebygga eller stoppa olaglig användning av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar som avses i punkt 1 som produceras eller saluförs i den medlemsstaten.

3a.
     
  Det skydd som avses i punkt 1 i denna artikel ska också tillämpas med avseende på varor som transiteras i den mening som avses i artikel 3.44 i förordning (EU) 2017/625 och som förs in i unionens tullområde utan att övergå till fri omsättning i unionens tullområde samt med avseende på varor som säljs genom distanskommunikation.

Medlemsstaterna ska i detta syfte utse de myndigheter som ska ansvara för dessa åtgärder i enlighet med förfaranden som varje enskild medlemsstat fastställer.

Medlemsstaterna ska i detta syfte utse de myndigheter som ska ansvara för dessa åtgärder i enlighet med förfaranden som varje enskild medlemsstat fastställer.

Dessa myndigheter ska erbjuda tillräckliga garantier för objektivitet och opartiskhet och förfoga över den kvalificerade personal och de medel som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter.

Dessa myndigheter ska erbjuda tillräckliga garantier för objektivitet och opartiskhet och förfoga över den kvalificerade personal och de medel som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter.”

Ändring 189

Ändring 189

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 6

Artikel 2 – led 6

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 15 – punkterna 1 och 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Artikel 15 ska ändras på följande sätt: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(6)

(6)

Artikel 15 ska ändras på följande sätt:

utgår

utgår

| | (a) | I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:



  Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2. |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:

I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:

Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.

| | (b) | I punkt 2 ska inledningsfrasen ersättas med följande:



  ”Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 får kommissionen anta genomförandeakter som förlänger den övergångsperiod som anges i punkt 1 i denna artikel i motiverade fall då det visas att”. |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

I punkt 2 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

I punkt 2 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 får kommissionen anta genomförandeakter som förlänger den övergångsperiod som anges i punkt 1 i denna artikel i motiverade fall då det visas att”.

Ändring 190

Ändring 190

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 6a (nytt)

Artikel 2 – led 6a (nytt)

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 15

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Artikel 15 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(6a)

(6a)

Artikel 15 ska ersättas med följande:

Artikel 15

”Artikel 15

Övergångsperioder för användning av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar

Övergångsperioder för användning av skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 får kommissionen anta genomförandeakter som ger rätt att under en övergångsperiod på upp till fem år för produkter som har sitt ursprung i en medlemsstat eller ett tredjeland och vars beteckning består av eller innehåller ett namn som innebär en överträdelse av artikel 13.1 fortsätta använda den beteckning som de saluförts under, på villkor att en godkänd invändning enligt artikel 49.3 eller artikel 51 visar att

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 får kommissionen anta genomförandeakter som ger rätt att under en övergångsperiod på upp till fem år för produkter som har sitt ursprung i en medlemsstat eller ett tredjeland och vars beteckning består av eller innehåller ett namn som innebär en överträdelse av artikel 13.1 fortsätta använda den beteckning som de saluförts under, på villkor att en godkänd invändning enligt artikel 49.3 eller artikel 51 visar att

| a) | den föreslagna registreringen skulle äventyra överlevnaden för ett identiskt eller delvis identiskt namn, eller |
| --- | --- |

a)

den föreslagna registreringen skulle äventyra överlevnaden för ett identiskt eller delvis identiskt namn, eller

| a) | den föreslagna registreringen skulle äventyra överlevnaden för ett identiskt eller delvis identiskt namn, eller |
| --- | --- |

a)

den föreslagna registreringen skulle äventyra överlevnaden för ett identiskt eller delvis identiskt namn, eller

| b) | produkterna har saluförts lagligen inom det berörda territoriet under minst fem år före dagen för det offentliggörande som avses i artikel 50.2 a.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2. |
| --- | --- |

b)

produkterna har saluförts lagligen inom det berörda territoriet under minst fem år före dagen för det offentliggörande som avses i artikel 50.2 a.
  Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.

| b) | produkterna har saluförts lagligen inom det berörda territoriet under minst fem år före dagen för det offentliggörande som avses i artikel 50.2 a. |
| --- | --- |

b)

produkterna har saluförts lagligen inom det berörda territoriet under minst fem år före dagen för det offentliggörande som avses i artikel 50.2 a.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 får kommissionen anta genomförandeakter som förlänger den övergångsperiod som anges i punkt 1 i denna artikel till 15 år i vederbörligen motiverade fall då det visas att

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 14 får kommissionen anta genomförandeakter som förlänger den övergångsperiod som anges i punkt 1 i denna artikel till 15 år i vederbörligen motiverade fall då det visas att

| a) | den beteckning som avses i punkt 1 i denna artikel har varit i lagligt bruk i minst 25 år innan ansökan om registrering ingavs till kommissionen, |
| --- | --- |

a)

den beteckning som avses i punkt 1 i denna artikel har varit i lagligt bruk i minst 25 år innan ansökan om registrering ingavs till kommissionen,

| a) | den beteckning som avses i punkt 1 i denna artikel har varit i lagligt bruk i minst 25 år innan ansökan om registrering ingavs till kommissionen, |
| --- | --- |

a)

den beteckning som avses i punkt 1 i denna artikel har varit i lagligt bruk i minst 25 år innan ansökan om registrering ingavs till kommissionen,

| b) | användningen av den beteckning som avses i punkt 1 i denna artikel aldrig har syftat till att utnyttja den registrerade beteckningens anseende och det visas att konsumenterna inte har vilseletts eller har riskerat att vilseledas om produktens verkliga ursprung. |
| --- | --- |

b)

användningen av den beteckning som avses i punkt 1 i denna artikel aldrig har syftat till att utnyttja den registrerade beteckningens anseende och det visas att konsumenterna inte har vilseletts eller har riskerat att vilseledas om produktens verkliga ursprung.

| b) | användningen av den beteckning som avses i punkt 1 i denna artikel aldrig har syftat till att utnyttja den registrerade beteckningens anseende och det visas att konsumenterna inte har vilseletts eller har riskerat att vilseledas om produktens verkliga ursprung. |
| --- | --- |

b)

användningen av den beteckning som avses i punkt 1 i denna artikel aldrig har syftat till att utnyttja den registrerade beteckningens anseende och det visas att konsumenterna inte har vilseletts eller har riskerat att vilseledas om produktens verkliga ursprung.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.

3.   När en beteckning som avses i punkterna 1 och 2 används ska en tydlig och väl synlig uppgift om ursprungslandet förekomma i märkningen.

3.   När en beteckning som avses i punkterna 1 och 2 används ska en tydlig och väl synlig uppgift om ursprungslandet förekomma i märkningen.

4.   För att lösa tillfälliga svårigheter när det gäller målet att se till att samtliga producenter i det berörda området iakttar specifikationen får en medlemsstat bevilja en övergångsperiod på upp till tio år med verkan från och med den dag då ansökan lämnas in till kommissionen; på villkor att de berörda aktörerna har salufört produkterna i fråga enligt gällande lagstiftning och kontinuerligt använt de berörda beteckningarna under minst fem år innan
  ansökan lämnades in till medlemsstatens myndigheter och har påpekat detta genom
  det nationella invändningsförfarande som avses i artikel 49.3.

4.   För att lösa tillfälliga svårigheter när det gäller målet att se till att samtliga producenter i det berörda området iakttar specifikationen får en medlemsstat bevilja en övergångsperiod på upp till tio år med verkan från och med den dag då ansökan lämnas in till kommissionen; på villkor att de berörda aktörerna har salufört produkterna i fråga enligt gällande lagstiftning och kontinuerligt använt de berörda beteckningarna under minst fem år innan det nationella invändningsförfarande som avses i artikel 49.3
  inleds, och har påpekat detta genom samma förfarande
  .

Första stycket ska, med nödvändiga ändringar, tillämpas på skyddade geografiska beteckningar och skyddade ursprungsbeteckningar som avser geografiska områden i tredjeland, med undantag för invändningsförfarandet.

Första stycket ska, med nödvändiga ändringar, tillämpas på skyddade geografiska beteckningar och skyddade ursprungsbeteckningar som avser geografiska områden i tredjeland, med undantag för invändningsförfarandet.

Sådana övergångsperioder ska anges i det ansökningsärende som avses i artikel 8.2.

Sådana övergångsperioder ska anges i det ansökningsärende som avses i artikel 8.2.”

Ändring 191

Ändring 191

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 7a (nytt)

Artikel 2 – led 7a (nytt)

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 18 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Artikel 183 ska utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(7a)

(7a)

Artikel 183 ska utgå.

Ändring 192.

Ändring 192.

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 8a (nytt)

Artikel 2 – led 8a (nytt)

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 23 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Artikel 23.3 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(8a)

(8a)

Artikel 23.3 ska ersättas med följande:

3.   För produkter som har sitt ursprung i unionen och som saluförs som garanterade traditionella specialiteter som registrerats i enlighet med denna förordning ska den symbol som avses i punkt 2, utan förbehåll för punkt 4, finnas med i märkningen. Dessutom bör produktens namn återfinnas i ett och samma synfält. Uppgiften garanterad traditionell specialitet eller motsvarande förkortning GTS kan också anges i märkningen.

”3.   För produkter som har sitt ursprung i unionen och som saluförs som garanterade traditionella specialiteter som registrerats i enlighet med denna förordning ska den symbol som avses i punkt 2, utan förbehåll för punkt 4, finnas med i märkningen
  , samt på reklam för och i handlingar om den berörda produkten
  . Dessutom bör produktens namn återfinnas i ett och samma synfält
  och på ett framträdande ställe så att man lätt ser det, vara tydligt läsbart och i förekommande fall outplånligt. Under inga omständigheter får det döljas, överskuggas eller brytas av någon annan skrift eller bild eller något annat mellandokument
  . Uppgiften garanterad traditionell specialitet eller motsvarande förkortning GTS kan också anges i märkningen.”

Ändring 193

Ändring 193

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 9

Artikel 2 – led 9

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 24a – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Dessa genomförandeakter ska antas
  utan tillämpning av
  det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.” | Dessa genomförandeakter ska antas
  i enlighet med
  det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Dessa genomförandeakter ska antas
  utan tillämpning av
  det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.”

utan tillämpning av

Dessa genomförandeakter ska antas
  i enlighet med
  det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.

i enlighet med

Ändring 194

Ändring 194

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 9a (nytt)

Artikel 2 – led 9a (nytt)

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 33a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Följande artikel ska införas:




  ”Artikel 33a




  Kompletterande regler om användningen av ’produkt från bergsområden’ som ett frivilligt kvalitetsbegrepp




  Medlemsstaterna kan godkänna placeringen av en produkt med hjälp av det frivilliga kvalitetsbegreppet ’produkt från bergsområden’, om reglerna för dess produktion inte strider mot kravet på produktion och märkning av en produkt från bergsområden i det angivna landet, om den har ett sådant krav.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(9a)

(9a)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 33a

Kompletterande regler om användningen av ’produkt från bergsområden’ som ett frivilligt kvalitetsbegrepp

Medlemsstaterna kan godkänna placeringen av en produkt med hjälp av det frivilliga kvalitetsbegreppet ’produkt från bergsområden’, om reglerna för dess produktion inte strider mot kravet på produktion och märkning av en produkt från bergsområden i det angivna landet, om den har ett sådant krav.”

Ändring 195

Ändring 195

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 10

Artikel 2 – led 10

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 49 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Medlemsstaten ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla förfaranden som inleds vid en nationell domstol eller annat nationellt organ avseende en ansökan som lämnats in till kommissionen i enlighet med punkt 4. | 8.   Medlemsstaten ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla förfaranden som inleds vid en nationell domstol eller annat nationellt organ avseende
  ett slutligt beslut av den behöriga nationella myndigheten om
  en ansökan som lämnats in till kommissionen i enlighet med punkt 4. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   Medlemsstaten ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla förfaranden som inleds vid en nationell domstol eller annat nationellt organ avseende en ansökan som lämnats in till kommissionen i enlighet med punkt 4.

8.   Medlemsstaten ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla förfaranden som inleds vid en nationell domstol eller annat nationellt organ avseende
  ett slutligt beslut av den behöriga nationella myndigheten om
  en ansökan som lämnats in till kommissionen i enlighet med punkt 4.

Ändring 196

Ändring 196

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 10

Artikel 2 – led 10

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 49 – punkt 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.
     
  I tillämpliga fall får kommissionen anta genomförandeakter i syfte att tillfälligt avbryta granskningen av ansökan om skydd enligt artikel 50 tills att en nationell domstol eller ett annat nationellt organ har fattat beslut om en invändning mot ansökan om registrering i sådana fall då medlemsstaten fattat ett positivt beslut inom ramen för ett nationellt förfarandet enligt punkt 4. | utgår |
| Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.” | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.
     
  I tillämpliga fall får kommissionen anta genomförandeakter i syfte att tillfälligt avbryta granskningen av ansökan om skydd enligt artikel 50 tills att en nationell domstol eller ett annat nationellt organ har fattat beslut om en invändning mot ansökan om registrering i sådana fall då medlemsstaten fattat ett positivt beslut inom ramen för ett nationellt förfarandet enligt punkt 4.

utgår

utgår

Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.”

Dessa genomförandeakter ska antas utan tillämpning av det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.”

Ändring 197

Ändring 197

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 11

Artikel 2 – led 11

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 50– punkt 1– stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska granska de ansökningar om registrering som den tar emot i enlighet med artikel 49.4 och 49.5. Kommissionen ska granska ansökningarna
  med avseende på uppenbara fel, med beaktande av resultaten av
  det förberedande nationella gransknings- och invändningsförfarandet i den berörda medlemsstaten. | 1.   Kommissionen ska granska de ansökningar om registrering som den tar emot i enlighet med artikel 49.4 och 49.5. Kommissionen ska granska
  de inkomna
  ansökningarna
  efter
  det förberedande nationella gransknings- och invändningsförfarandet i den berörda medlemsstaten
  för att se om de innehåller uppenbara fel
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska granska de ansökningar om registrering som den tar emot i enlighet med artikel 49.4 och 49.5. Kommissionen ska granska ansökningarna
  med avseende på uppenbara fel, med beaktande av resultaten av
  det förberedande nationella gransknings- och invändningsförfarandet i den berörda medlemsstaten.

1.   Kommissionen ska granska de ansökningar om registrering som den tar emot i enlighet med artikel 49.4 och 49.5. Kommissionen ska granska
  de inkomna
  ansökningarna
  efter
  det förberedande nationella gransknings- och invändningsförfarandet i den berörda medlemsstaten
  för att se om de innehåller uppenbara fel
  .

Ändring 198

Ändring 198

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 14

Artikel 2 – led 14

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 53 – punkterna 2 och 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| [...] | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

[...]

utgår

utgår

Ändring 199

Ändring 199

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 14a (nytt)

Artikel 2 – led 14a (nytt)

Förordning (EU) nr 1151/2012

Artikel 53

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | Artikel 53 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(14a)

(14a)

Artikel 53 ska ersättas med följande:

Artikel 53

”Artikel 53

Ändring av en produktspecifikation

Ändring av en produktspecifikation

1.   En grupp som har ett berättigat intresse får ansöka om godkännande av en ändring av en produktspecifikation.

1.   En grupp som har ett berättigat intresse får ansöka om godkännande av en ändring av en produktspecifikation.

I ansökan ska anges vilka ändringar som begärs, med motiveringar.

I ansökan ska anges vilka ändringar som begärs, med motiveringar.

2.   
  Om ändringen medför en eller flera ändringar av specifikationen som inte
  är
  mindre ändringar ska ansökan om ändring följa förfarandet i artiklarna 49–52
  .

2.   
  Ändringar av en produktspecifikation ska delas upp i två kategorier, beroende på hur omfattande de
  är
  : Unionsändringar, vilka kräver ett invändningsförfarande på unionsnivå, och standardändringar, vilka ska behandlas av medlemsstaterna eller tredjeländer
  .

En ändring anses vara en unionsändring om

En ändring anses vara en unionsändring om

| a) | den inbegriper en ändring av namnet på en skyddad ursprungsbeteckning, en skyddad geografisk beteckning eller en garanterad traditionell specialitet, |
| --- | --- |

a)

a)

den inbegriper en ändring av namnet på en skyddad ursprungsbeteckning, en skyddad geografisk beteckning eller en garanterad traditionell specialitet,

den inbegriper en ändring av namnet på en skyddad ursprungsbeteckning, en skyddad geografisk beteckning eller en garanterad traditionell specialitet,

| b) | den innebär en risk för att de förhållanden som anges i artikel 5.1 b för skyddade ursprungsbeteckningar och i artikel 5.2 för skyddade geografiska beteckningar förändras, |
| --- | --- |

b)

b)

den innebär en risk för att de förhållanden som anges i artikel 5.1 b för skyddade ursprungsbeteckningar och i artikel 5.2 för skyddade geografiska beteckningar förändras,

den innebär en risk för att de förhållanden som anges i artikel 5.1 b för skyddade ursprungsbeteckningar och i artikel 5.2 för skyddade geografiska beteckningar förändras,

| c) | den innebär ändringar av produktionsspecifikationen eller att det införs råvaror och ingredienser som innebär en avvikelse från traditionell praxis och traditionella metoder när det gäller garanterade traditionella specialiteter, och |
| --- | --- |

c)

c)

den innebär ändringar av produktionsspecifikationen eller att det införs råvaror och ingredienser som innebär en avvikelse från traditionell praxis och traditionella metoder när det gäller garanterade traditionella specialiteter, och

den innebär ändringar av produktionsspecifikationen eller att det införs råvaror och ingredienser som innebär en avvikelse från traditionell praxis och traditionella metoder när det gäller garanterade traditionella specialiteter, och

| d) | den innebär nya begränsningar vad gäller saluföringen av produkten. |
| --- | --- |

d)

d)

den innebär nya begränsningar vad gäller saluföringen av produkten.

den innebär nya begränsningar vad gäller saluföringen av produkten.

Alla andra ändringar av produktspecifikationerna ska anses vara standardändringar. En tillfällig ändring av produktspecifikationen till följd av obligatoriska sanitära och fytosanitära åtgärder som vidtas av de offentliga myndigheterna eller en tillfällig ändring som är nödvändig på grund av en naturkatastrof eller svåra väderförhållanden som formellt har erkänts av de behöriga myndigheterna ska också anses vara standardändringar.

Alla andra ändringar av produktspecifikationerna ska anses vara standardändringar. En tillfällig ändring av produktspecifikationen till följd av obligatoriska sanitära och fytosanitära åtgärder som vidtas av de offentliga myndigheterna eller en tillfällig ändring som är nödvändig på grund av en naturkatastrof eller svåra väderförhållanden som formellt har erkänts av de behöriga myndigheterna ska också anses vara standardändringar.

Unionsändringar ska godkännas av kommissionen. Godkännandeförfarandet ska, i tillämpliga delar, följa förfarandet i artiklarna 49–52.

Unionsändringar ska godkännas av kommissionen. Godkännandeförfarandet ska, i tillämpliga delar, följa förfarandet i artiklarna 49–52.

Om de föreslagna ändringarna emellertid är mindre ändringar ska kommissionen godkänna eller avslå ansökan. Om ändringar som innebär en ändring av de uppgifter som avses i artikel 50.2 godkänns ska kommissionen offentliggöra dessa i Europeiska unionens officiella tidning.

Om de föreslagna ändringarna emellertid är mindre ändringar ska kommissionen godkänna eller avslå ansökan. Om ändringar som innebär en ändring av de uppgifter som avses i artikel 50.2 godkänns ska kommissionen offentliggöra dessa i Europeiska unionens officiella tidning.

Standardändringar ska godkännas av den medlemsstat på vars territorium det geografiska område som produktens beteckning avser är beläget och ska anmälas till kommissionen. Tredjeländer ska godkänna standardändringar i enlighet med den tillämpliga lagstiftningen i det berörda tredjelandet och anmäla dessa till kommissionen.

Standardändringar ska godkännas av den medlemsstat på vars territorium det geografiska område som produktens beteckning avser är beläget och ska anmälas till kommissionen. Tredjeländer ska godkänna standardändringar i enlighet med den tillämpliga lagstiftningen i det berörda tredjelandet och anmäla dessa till kommissionen.

För att en ändring ska anses vara mindre i fråga om den kvalitetsordning som beskrivs i avdelning II får den inte

För att en ändring ska anses vara mindre i fråga om den kvalitetsordning som beskrivs i avdelning II får den inte

| a) | avse produktens grundläggande egenskaper, |
| --- | --- |

a)

a)

avse produktens grundläggande egenskaper,

avse produktens grundläggande egenskaper,

| b) | ändra det samband som avses i artikel 7.1 f i eller 7.1 f ii, |
| --- | --- |

b)

b)

ändra det samband som avses i artikel 7.1 f i eller 7.1 f ii,

ändra det samband som avses i artikel 7.1 f i eller 7.1 f ii,

| c) | inbegripa en ändring av produktens namn eller av någon del av detta, |
| --- | --- |

c)

c)

inbegripa en ändring av produktens namn eller av någon del av detta,

inbegripa en ändring av produktens namn eller av någon del av detta,

| d) | beröra det definierade geografiska området, eller |
| --- | --- |

d)

d)

beröra det definierade geografiska området, eller

beröra det definierade geografiska området, eller

| e) | innebära ökade begränsningar av handeln med produkten eller dess råvaror. |
| --- | --- |

e)

e)

innebära ökade begränsningar av handeln med produkten eller dess råvaror.

innebära ökade begränsningar av handeln med produkten eller dess råvaror.

För att en ändring ska anses som mindre i fråga om den kvalitetsordning som beskrivs i avdelning III får den inte

För att en ändring ska anses som mindre i fråga om den kvalitetsordning som beskrivs i avdelning III får den inte

| a) | avse produktens grundläggande egenskaper, |
| --- | --- |

a)

a)

avse produktens grundläggande egenskaper,

avse produktens grundläggande egenskaper,

| b) | medföra avgörande ändringar av framställningsmetoden, eller |
| --- | --- |

b)

b)

medföra avgörande ändringar av framställningsmetoden, eller

medföra avgörande ändringar av framställningsmetoden, eller

| c) | inbegripa en ändring av produktens namn, eller av någon del av detta. |
| --- | --- |

c)

c)

inbegripa en ändring av produktens namn, eller av någon del av detta.

inbegripa en ändring av produktens namn, eller av någon del av detta.

Granskningen av ansökan ska inriktas på den föreslagna ändringen.

Granskningen av ansökan ska inriktas på den föreslagna ändringen.

2a.
     
  Artikel 15 ska även tillämpas på ansökningar om unionsändringar och standardändringar av en specifikation.

3.   För att förenkla handläggningen av
  ändringsansökningar
  , också i de fall ändringen inte innebär någon ändring av det sammanfattande dokumentet
  och då den gäller en tillfällig ändring av specifikationerna till följd av obligatoriska sanitära eller fytosanitära åtgärder som införts av offentliga myndigheter
  , ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter, i enlighet med artikel 56, som kompletterar bestämmelserna om förfarandet för ändringsansökningar.

3.   För att förenkla handläggningen av
  unionsändringar och standardändringar av produktspecifikationer
  , också i de fall ändringen inte innebär någon ändring av det sammanfattande dokumentet, ska kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter, i enlighet med artikel 56, som kompletterar bestämmelserna om förfarandet för ändringsansökningar.

3a.
     
  Kommissionen kommer att anta riktlinjer där man fastställer kriterier och en gemensam metod för att genomföra administrationen av unionsändringar och standardändringar, för att kunna garantera en enhetlig tillämpning av standardändringarna på nationell nivå. Senast ... [tre år efter att denna förordning har trätt i kraft] ska kommissionen genomföra en första bedömning av administrationens effektivitet gällande unionsändringar och standardändringar, för att kunna utvärdera effekterna och den enhetliga tillämpningen av reformen på nationell nivå. Efter bedömningen ska kommissionen presentera en rapport med de viktigaste slutsatserna för Europaparlamentet och rådet.

Kommissionen får anta genomförandeakter med närmare bestämmelser om förfaranden för ändringsansökningar
  och om ansökningarnas utformning och framläggande
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.

och om ansökningarnas utformning och framläggande

Kommissionen får anta genomförandeakter med närmare bestämmelser om förfaranden för ändringsansökningar
  samt om hur standardändringar ska anmälas till kommissionen
  . Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 57.2.”

samt om hur standardändringar ska anmälas till kommissionen

Ändring 200

Ändring 200

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 15

Artikel 2 – led 15

Förordning (EU) nr 1151/2012

Bilaga I – punkt I – strecksats 22a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Bivax |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Bivax

Bivax

Ändring 201

Ändring 201

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 3a (nytt)

Artikel 3 – led 3a (nytt)

Förordning (EU) nr 251/2014

Artikel 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Artikel 3 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(3a)

(3a)

Artikel 3 ska ersättas med följande:

Artikel 3

”Artikel 3

Definitioner och klassificering av aromatiserade vinprodukter

Definitioner och klassificering av aromatiserade vinprodukter

1.   Aromatiserade vinprodukter: produkter som framställts av produkter från vinsektorn, enligt vad som avses i förordning (EU) nr 1308/2013, som aromatiserats. De klassificeras i följande kategorier:

1.   Aromatiserade vinprodukter: produkter som framställts av produkter från vinsektorn, enligt vad som avses i förordning (EU) nr 1308/2013, som aromatiserats. De klassificeras i följande kategorier:

| a) | Aromatiserade viner. |
| --- | --- |

a)

Aromatiserade viner.

| a) | Aromatiserade viner. |
| --- | --- |

a)

Aromatiserade viner.

| b) | Aromatiserade vinbaserade drycker. |
| --- | --- |

b)

Aromatiserade vinbaserade drycker.

| b) | Aromatiserade vinbaserade drycker. |
| --- | --- |

b)

Aromatiserade vinbaserade drycker.

| c) | Aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter. |
| --- | --- |

c)

Aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter.

| c) | Aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter. |
| --- | --- |

c)

Aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter.

| ca) | Avalkoholiserade aromatiserade vinprodukter. |
| --- | --- |

ca)

ca)

Avalkoholiserade aromatiserade vinprodukter.

Avalkoholiserade aromatiserade vinprodukter.

2.   Aromatiserat vin: en dryck

2.   Aromatiserat vin: en dryck

| a) | som framställts från en eller flera av de vinprodukter som definieras i del IV punkt 5 i bilaga II och i punkterna 1 och 3–9 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013, utom Retsinavin, |
| --- | --- |

a)

som framställts från en eller flera av de vinprodukter som definieras i del IV punkt 5 i bilaga II och i punkterna 1 och 3–9 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013, utom Retsinavin,

| a) | som framställts från en eller flera av de vinprodukter som definieras i del IV punkt 5 i bilaga II och i punkterna 1 och 3–9 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013, utom Retsinavin, |
| --- | --- |

a)

som framställts från en eller flera av de vinprodukter som definieras i del IV punkt 5 i bilaga II och i punkterna 1 och 3–9 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013, utom Retsinavin,

| b) | vars totala volym till minst 75 % utgörs av de vinprodukter som avses i a, |
| --- | --- |

b)

vars totala volym till minst 75 % utgörs av de vinprodukter som avses i a,

| b) | vars totala volym till minst 75 % utgörs av de vinprodukter som avses i a, |
| --- | --- |

b)

vars totala volym till minst 75 % utgörs av de vinprodukter som avses i a,

| c) | till vilken alkohol kan ha tillsatts, |
| --- | --- |

c)

till vilken alkohol kan ha tillsatts,

| c) | till vilken alkohol kan ha tillsatts, |
| --- | --- |

c)

till vilken alkohol kan ha tillsatts,

| d) | till vilken färgämnen kan ha tillsatts, |
| --- | --- |

d)

till vilken färgämnen kan ha tillsatts,

| d) | till vilken färgämnen kan ha tillsatts, |
| --- | --- |

d)

till vilken färgämnen kan ha tillsatts,

| e) | till vilken druvmust, delvis jäst druvmust eller bägge kan ha tillsatts, |
| --- | --- |

e)

till vilken druvmust, delvis jäst druvmust eller bägge kan ha tillsatts,

| e) | till vilken druvmust, delvis jäst druvmust eller bägge kan ha tillsatts, |
| --- | --- |

e)

till vilken druvmust, delvis jäst druvmust eller bägge kan ha tillsatts,

| f) | som kan ha sötats, |
| --- | --- |

f)

som kan ha sötats,

| f) | som kan ha sötats, |
| --- | --- |

f)

som kan ha sötats,

| g) | som har en faktisk alkoholhalt på minst 14,5 volymprocent och mindre än 22 volymprocent och en total alkoholhalt på minst 17,5 volymprocent. |
| --- | --- |

g)

som har en faktisk alkoholhalt på minst 14,5 volymprocent och mindre än 22 volymprocent och en total alkoholhalt på minst 17,5 volymprocent.

| g) | som har en faktisk alkoholhalt på minst 14,5 volymprocent och mindre än 22 volymprocent och en total alkoholhalt på minst 17,5 volymprocent. |
| --- | --- |

g)

som har en faktisk alkoholhalt på minst 14,5 volymprocent och mindre än 22 volymprocent och en total alkoholhalt på minst 17,5 volymprocent.

3.   Aromatiserad vinbaserad dryck: en dryck

3.   Aromatiserad vinbaserad dryck: en dryck

| a) | som erhållits från en eller flera av de vinprodukter som definieras i punkterna 1, 2 och 4–9 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013, med undantag för viner som framställts med tillsats av alkohol och för Retsinavin, |
| --- | --- |

a)

som erhållits från en eller flera av de vinprodukter som definieras i punkterna 1, 2 och 4–9 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013, med undantag för viner som framställts med tillsats av alkohol och för Retsinavin,

| a) | som erhållits från en eller flera av de vinprodukter som definieras i punkterna 1, 2 och 4–9 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013, med undantag för viner som framställts med tillsats av alkohol och för Retsinavin, |
| --- | --- |

a)

som erhållits från en eller flera av de vinprodukter som definieras i punkterna 1, 2 och 4–9 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013, med undantag för viner som framställts med tillsats av alkohol och för Retsinavin,

| b) | vars totala volym till minst 50 % utgörs av de vinprodukter som avses i led a, |
| --- | --- |

b)

vars totala volym till minst 50 % utgörs av de vinprodukter som avses i led a,

| b) | vars totala volym till minst 50 % utgörs av de vinprodukter som avses i led a, |
| --- | --- |

b)

vars totala volym till minst 50 % utgörs av de vinprodukter som avses i led a,

| c) | till vilken alkohol inte har tillsatts, utom om annat anges i bilaga II, |
| --- | --- |

c)

till vilken alkohol inte har tillsatts, utom om annat anges i bilaga II,

| c) | till vilken alkohol inte har tillsatts, utom om annat anges i bilaga II, |
| --- | --- |

c)

till vilken alkohol inte har tillsatts, utom om annat anges i bilaga II,

| d) | till vilken färgämnen kan ha tillsatts, |
| --- | --- |

d)

till vilken färgämnen kan ha tillsatts,

| d) | till vilken färgämnen kan ha tillsatts, |
| --- | --- |

d)

till vilken färgämnen kan ha tillsatts,

| e) | till vilken druvmust, delvis jäst druvmust eller bägge kan ha tillsatts, |
| --- | --- |

e)

till vilken druvmust, delvis jäst druvmust eller bägge kan ha tillsatts,

| e) | till vilken druvmust, delvis jäst druvmust eller bägge kan ha tillsatts, |
| --- | --- |

e)

till vilken druvmust, delvis jäst druvmust eller bägge kan ha tillsatts,

| f) | som kan ha sötats, |
| --- | --- |

f)

som kan ha sötats,

| f) | som kan ha sötats, |
| --- | --- |

f)

som kan ha sötats,

| g) | som har en faktisk alkoholhalt på minst 4,5 volymprocent och mindre än 14,5 volymprocent. |
| --- | --- |

g)

som har en faktisk alkoholhalt på minst 4,5 volymprocent och mindre än 14,5 volymprocent.

| g) | som har en faktisk alkoholhalt på minst 4,5 volymprocent och mindre än 14,5 volymprocent. |
| --- | --- |

g)

som har en faktisk alkoholhalt på minst 4,5 volymprocent och mindre än 14,5 volymprocent.

4.   Aromatiserad drink baserad på vinprodukter: en dryck

4.   Aromatiserad drink baserad på vinprodukter: en dryck

| a) | som erhållits från en eller flera av de vinprodukter som definieras i punkterna 1, 2 och 4–11 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013, med undantag för viner som framställts med tillsats av alkohol och för Retsinavin, |
| --- | --- |

a)

som erhållits från en eller flera av de vinprodukter som definieras i punkterna 1, 2 och 4–11 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013, med undantag för viner som framställts med tillsats av alkohol och för Retsinavin,

| a) | som erhållits från en eller flera av de vinprodukter som definieras i punkterna 1, 2 och 4–11 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013, med undantag för viner som framställts med tillsats av alkohol och för Retsinavin, |
| --- | --- |

a)

som erhållits från en eller flera av de vinprodukter som definieras i punkterna 1, 2 och 4–11 i del II i bilaga VII till förordning (EU) nr 1308/2013, med undantag för viner som framställts med tillsats av alkohol och för Retsinavin,

| b) | vars totala volym till minst 50 % utgörs av de vinprodukter som avses i led a, |
| --- | --- |

b)

vars totala volym till minst 50 % utgörs av de vinprodukter som avses i led a,

| b) | vars totala volym till minst 50 % utgörs av de vinprodukter som avses i led a, |
| --- | --- |

b)

vars totala volym till minst 50 % utgörs av de vinprodukter som avses i led a,

| c) | till vilken ingen alkohol har tillsatts, |
| --- | --- |

c)

till vilken ingen alkohol har tillsatts,

| c) | till vilken ingen alkohol har tillsatts, |
| --- | --- |

c)

till vilken ingen alkohol har tillsatts,

| d) | till vilken färgämnen kan ha tillsatts, |
| --- | --- |

d)

till vilken färgämnen kan ha tillsatts,

| d) | till vilken färgämnen kan ha tillsatts, |
| --- | --- |

d)

till vilken färgämnen kan ha tillsatts,

| e) | som kan ha sötats, |
| --- | --- |

e)

som kan ha sötats,

| e) | som kan ha sötats, |
| --- | --- |

e)

som kan ha sötats,

| f) | som har en faktisk alkoholhalt på mer än 1,2 volymprocent och mindre än 10 volymprocent. |
| --- | --- |

f)

som har en faktisk alkoholhalt på mer än 1,2 volymprocent och mindre än 10 volymprocent.

| f) | som har en faktisk alkoholhalt på mer än 1,2 volymprocent och mindre än 10 volymprocent. |
| --- | --- |

f)

som har en faktisk alkoholhalt på mer än 1,2 volymprocent och mindre än 10 volymprocent.

4a.
     
  Med avseende på tillämpningen av denna förordning ska en ’avalkoholiserad aromatiserad vinprodukt’ vara en dryck

| a) | som erhållits på de villkor som anges i punkterna 2, 3 eller 4, |
| --- | --- |

a)

a)

som erhållits på de villkor som anges i punkterna 2, 3 eller 4,

som erhållits på de villkor som anges i punkterna 2, 3 eller 4,

| b) | som har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med bilaga VIII del I avsnitt E i förordning (EU) nr 1308/2013, |
| --- | --- |

b)

b)

som har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med bilaga VIII del I avsnitt E i förordning (EU) nr 1308/2013,

som har genomgått en behandling för avalkoholisering i enlighet med bilaga VIII del I avsnitt E i förordning (EU) nr 1308/2013,

| c) | som har en faktisk alkoholhalt på mindre än 0,5 procent. |
| --- | --- |

c)

c)

som har en faktisk alkoholhalt på mindre än 0,5 procent.

som har en faktisk alkoholhalt på mindre än 0,5 procent.

4b.
     
  De oenologiska metoder som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 606/2009 i dess ändrade lydelse enligt kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1961 av den 2 augusti 2017 ska gälla för aromatiserade vinprodukter.”

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 4

Artikel 3 – led 4

Förordning (EU) nr 251/2014

Artikel 5 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | I artikel 5 ska punkt 4 ändras på följande sätt: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)

(4)

I artikel 5 ska punkt 4 ändras på följande sätt:

utgår

utgår

| | ”4.
     
  En försäljningsbeteckning får kompletteras eller ersättas med en geografisk beteckning för en aromatiserad vinprodukt som skyddas enligt förordning (EU) nr 1151/2012.”. |
| --- | --- |

”4.
     
  En försäljningsbeteckning får kompletteras eller ersättas med en geografisk beteckning för en aromatiserad vinprodukt som skyddas enligt förordning (EU) nr 1151/2012.”.

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 4a (nytt)

Artikel 3 – led 4a (nytt)

Förordning (EU) nr 251/2014

Artikel 5

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Artikel 5 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(4a)

(4a)

Artikel 5 ska ersättas med följande:

Artikel 5

”Artikel 5

Försäljningsbeteckningar

Försäljningsbeteckningar

1.   Försäljningsbeteckningarna som fastställs i bilaga II ska användas för aromatiserade vinprodukter som släpps ut på marknaden i unionen, förutsatt att de uppfyller motsvarande krav i den bilagan. Försäljningsbeteckningarna får kompletteras med en vedertagen beteckning
  som det definieras
  i artikel 2.2 o i förordning (EU) nr 1169/2011.

1.   Försäljningsbeteckningarna som fastställs i bilaga II ska användas för aromatiserade vinprodukter som släpps ut på marknaden i unionen, förutsatt att de uppfyller motsvarande krav i den bilagan. Försäljningsbeteckningarna får kompletteras med en vedertagen beteckning
  i enlighet med definitionen
  i artikel 2.2 o i förordning (EU) nr 1169/2011.

2.   Om aromatiserade vinprodukter uppfyller kraven för mer än en försäljningsbeteckning får bara en av dessa användas, om annat inte anges i bilaga II.

2.   Om aromatiserade vinprodukter uppfyller kraven för mer än en försäljningsbeteckning får bara en av dessa användas, om annat inte anges i bilaga II.

3.   En alkoholhaltig dryck som inte uppfyller kraven i den här förordningen får inte beskrivas, presenteras eller märkas genom att lägga till ord eller fraser som ”liknande”, ”typ”, ”stil”, ”framställd”, ”smak” eller något annat liknande uttryck till någon av försäljningsbeteckningarna.

3.   En alkoholhaltig dryck som inte uppfyller kraven i den här förordningen får inte beskrivas, presenteras eller märkas genom att lägga till ord eller fraser som ’liknande’, ’typ’, ’stil’, ’framställd’, ’smak’ eller något annat liknande uttryck till någon av försäljningsbeteckningarna.

4.   En försäljningsbeteckning får kompletteras eller ersättas med en av de geografiska beteckningar som skyddas genom
  den här förordningen.

4.   En försäljningsbeteckning får kompletteras eller ersättas med en av de geografiska beteckningar
  för aromatiserade vinprodukter
  som skyddas genom
  förordning (EU) nr 1151/2012

5.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 26 får försäljningsbeteckningarna inte kompletteras med skyddade ursprungsbeteckningar eller skyddade geografiska beteckningar för vinprodukter.

5.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 26 får försäljningsbeteckningarna inte kompletteras med skyddade ursprungsbeteckningar eller skyddade geografiska beteckningar för vinprodukter.

5a.
     
  Om aromatiserade vinprodukter ska exporteras till tredjeländer får medlemsstaterna tillåta andra försäljningsbeteckningar än de som fastställs i bilaga II om sådana försäljningsbeteckningar krävs enligt lagen i det berörda tredjelandet. Dessa försäljningsbeteckningar får anges på andra språk än unionens officiella språk.

5b.
     
  Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 33 med avseende på att komplettera bilaga II till denna förordning för att ta hänsyn till den tekniska utvecklingen, den vetenskapliga utvecklingen och marknadsutvecklingen, konsumenternas hälsa eller konsumenternas informationsbehov.”

Ändring 204

Ändring 204

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 4b (nytt)

Artikel 3 – led 4b (nytt)

Förordning (EU) nr 251/2014

Artikel 6 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4b) | I artikel 6 ska följande punkt läggas till:




  ”3a.
     
  Årgången får anges på produkternas etiketter under förutsättning att vinprodukten utgör minst 75 % av den totala volymen och om minst 85 % av de druvor som används för att framställa dessa produkter har skördats under året i fråga.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4b)

(4b)

I artikel 6 ska följande punkt läggas till:

”3a.
     
  Årgången får anges på produkternas etiketter under förutsättning att vinprodukten utgör minst 75 % av den totala volymen och om minst 85 % av de druvor som används för att framställa dessa produkter har skördats under året i fråga.”

Ändring 205

Ändring 205

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 4c (nytt)

Artikel 3 – led 4c (nytt)

Förordning (EU) nr 251/2014

Artikel 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4c) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4c)

(4c)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 7a

”Artikel 7a

Näringsdeklaration

Näringsdeklaration

1.
     
  Näringsdeklarationen för aromatiserade vinprodukter, som får begränsas till enbart energivärdet, ska anges på etiketten.

2.
     
  Energivärdet ska

| a) | uttryckas med siffror och ord eller symboler, i synnerhet symbolen (E) för energi, |
| --- | --- |

a)

a)

uttryckas med siffror och ord eller symboler, i synnerhet symbolen (E) för energi,

uttryckas med siffror och ord eller symboler, i synnerhet symbolen (E) för energi,

| b) | beräknas med hjälp av den omräkningsfaktor som förtecknas i bilaga XIV till förordning (EU) nr 1169/2011, |
| --- | --- |

b)

b)

beräknas med hjälp av den omräkningsfaktor som förtecknas i bilaga XIV till förordning (EU) nr 1169/2011,

beräknas med hjälp av den omräkningsfaktor som förtecknas i bilaga XIV till förordning (EU) nr 1169/2011,

| c) | uttryckas med genomsnittsvärden i kilokalorier som fastställs på grundval av










  i) | producentens analys av den aromatiserade vinprodukten, eller |
| --- | --- | --- |

c)

c)

uttryckas med genomsnittsvärden i kilokalorier som fastställs på grundval av

uttryckas med genomsnittsvärden i kilokalorier som fastställs på grundval av

i)

i)

producentens analys av den aromatiserade vinprodukten, eller

producentens analys av den aromatiserade vinprodukten, eller

| ii) | en beräkning baserad på allmänt fastställda och godtagna uppgifter. |
| --- | --- |

ii)

ii)

en beräkning baserad på allmänt fastställda och godtagna uppgifter.

en beräkning baserad på allmänt fastställda och godtagna uppgifter.

| d) | uttryckt per 100 ml. Dessutom får det uttryckas per konsumtionsenhet, som är lätt att känna igen av konsumenten, under förutsättning att den enhet som används är kvantifierad på etiketten och att antalet enheter som ingår i förpackningen anges.” |
| --- | --- |

d)

d)

uttryckt per 100 ml. Dessutom får det uttryckas per konsumtionsenhet, som är lätt att känna igen av konsumenten, under förutsättning att den enhet som används är kvantifierad på etiketten och att antalet enheter som ingår i förpackningen anges.”

uttryckt per 100 ml. Dessutom får det uttryckas per konsumtionsenhet, som är lätt att känna igen av konsumenten, under förutsättning att den enhet som används är kvantifierad på etiketten och att antalet enheter som ingår i förpackningen anges.”

Ändring 206

Ändring 206

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 4d (nytt)

Artikel 3 – led 4d (nytt)

Förordning (EU) nr 251/2014

Artikel 7b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4d) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4d)

(4d)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 7b

Ingrediensförteckning

1.
     
  Ingrediensförteckningen för aromatiserade vinprodukter ska anges på etiketten eller på andra sätt än på den etikett som är fäst på flaskan eller på någon annan behållare, på villkor att en klar och tydlig hänvisning anges på etiketten. Den får inte visas tillsammans med annan information av kommersiell natur eller för marknadsföringssyften.

2.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 33 med avseende på mer ingående bestämmelser för angivandet av ingrediensförteckningen för aromatiserade vinprodukter. Kommissionen ska anta delegerade akter senast 18 månader från ... [den dag då denna förordning träder i kraft].”

Ändring 207

Ändring 207

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 7a (nytt)

Artikel 3 – led 7a (nytt)

Förordning (EU) nr 251/2014

Bilaga I – stycke 1 – led a – led iiia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | I bilaga I del A första stycket ska följande led läggas till: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(7a)

(7a)

I bilaga I del A första stycket ska följande led läggas till:

| ”iiia) | Spritdrycker (högst 1 % av den totala volymen).” |
| --- | --- |

”iiia)

”iiia)

Spritdrycker (högst 1 % av den totala volymen).”

Spritdrycker (högst 1 % av den totala volymen).”

Ändring 208

Ändring 208

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 7b (nytt)

Artikel 3 – led 7b (nytt)

Förordning (EU) nr 251/2014

Bilaga I – punkt 2 – led f

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (7b) | I punkt 2 i bilaga I ska led f ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(7b)

(7b)

I punkt 2 i bilaga I ska led f ersättas med följande:

| f) | Andra naturliga
  kolhydrater
  som har en liknande effekt som ovannämnda produkter. |
| --- | --- |

f)

Andra naturliga
  kolhydrater
  som har en liknande effekt som ovannämnda produkter.

kolhydrater

| ”f) | Andra naturliga
  ämnen
  som har en liknande effekt som ovannämnda produkter.” |
| --- | --- |

”f)

Andra naturliga
  ämnen
  som har en liknande effekt som ovannämnda produkter.”

ämnen

Ändring 209

Ändring 209

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 7c (nytt)

Artikel 3 – led 7c (nytt)

Förordning (EU) nr 251/2014

Bilaga II – del A – punkt 3 – strecksats 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (7c) | I bilaga II del A punkt 3 ska första strecksatsen ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(7c)

(7c)

I bilaga II del A punkt 3 ska första strecksatsen ersättas med följande:

| — | till vilket alkohol
  har tillsatts
  , och |
| --- | --- |

—

till vilket alkohol
  har tillsatts
  , och

har tillsatts

| ”— | till vilket alkohol
  kan ha tillsats
  , och” |
| --- | --- |

”—

till vilket alkohol
  kan ha tillsats
  , och”

kan ha tillsats

Ändring 210

Ändring 210

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 7d (nytt)

Artikel 3 – led 7d (nytt)

Förordning (EU) nr 251/2014

Bilaga II – del B – punkt 8 – strecksats 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (7d) | I bilaga II del B punkt 8 ska första strecksatsen ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(7d)

(7d)

I bilaga II del B punkt 8 ska första strecksatsen ersättas med följande:

som har framställts enbart av rött eller vitt vin,

| ”— | som har framställts enbart av rött
  och/
  eller vitt vin,” |
| --- | --- |

”—

som har framställts enbart av rött
  och/
  eller vitt vin,”

och/

Ändring 211

Ändring 211

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 7e (nytt)

Artikel 3 – led 7e (nytt)

Förordning (EU) nr 251/2014

Bilaga II – del Ca (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7e) | I bilaga II ska följande del läggas till: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(7e)

(7e)

I bilaga II ska följande del läggas till:

”Del Ca

”Del Ca

”AVALKOHOLISERADE AROMATISERADE VINPRODUKTER

”AVALKOHOLISERADE AROMATISERADE VINPRODUKTER

| 1. | Avalkoholiserade aromatiserade vinprodukter eller avalkoholiserat (följt av namnet på den aromatiserade vinprodukt som används för framställningen av vinet)



  Produkter som motsvarar definitionen i artikel 3.4 a.” |
| --- | --- |

1.

1.

Avalkoholiserade aromatiserade vinprodukter eller avalkoholiserat (följt av namnet på den aromatiserade vinprodukt som används för framställningen av vinet)

Produkter som motsvarar definitionen i artikel 3.4 a.”

Produkter som motsvarar definitionen i artikel 3.4 a.”

Ändring 212

Ändring 212

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt - 1 (ny)

Artikel 4 – punkt - 1 (ny)

Förordning (EU) nr 228/2013

Artikel 22a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | I kapitel V ska följande artikel införas: |
| | ”Artikel 22a |
| | Branschavtal |
| | 1.
     
  Med undantag från artiklarna 164 och 165 i förordning (EU) nr 1308/2013 får den berörda medlemsstaten, om en erkänd branschorganisation enligt artikel 157 i förordning (EU) nr 1308/2013 är verksam i ett ytterst randområde och anses vara representativ för produktionen av, handeln med eller bearbetningen av en viss produkt, på begäran av organisationen i fråga förklara avtal, beslut eller samordnade förfaranden som har godkänts inom den organisationen bindande under ett år med möjlighet till förnyelse för andra aktörer verksamma inom det yttersta randområdet som inte är medlemmar av organisationen, oavsett om det rör sig om enskilda eller grupper. |
| | 2.
     
  Om reglerna för en erkänd branschorganisation utvidgas enligt punkt 1, och om de verksamheter som reglerna avser är av allmänt ekonomiskt intresse för de ekonomiska aktörer vars verksamhet är knuten till produkter som endast ska släppas ut på den lokala marknaden i samma yttersta randområde, får medlemsstaten efter samråd med alla berörda intressenter besluta att enskilda ekonomiska aktörer eller grupper av aktörer som inte är medlemmar i organisationen men som verkar på marknaden i fråga ska erlägga hela eller en del av det ekonomiska bidrag som medlemmarna betalar till organisationen, i den mån bidraget är avsett att täcka omkostnader som är en direkt följd av de aktuella verksamheterna. |
| | 3.
     
  Medlemsstaten ska underrätta kommissionen om alla avtal vars tillämpning har utvidgats i enlighet med denna artikel.” |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I kapitel V ska följande artikel införas:

I kapitel V ska följande artikel införas:

”Artikel 22a

”Artikel 22a

Branschavtal

Branschavtal

1.
     
  Med undantag från artiklarna 164 och 165 i förordning (EU) nr 1308/2013 får den berörda medlemsstaten, om en erkänd branschorganisation enligt artikel 157 i förordning (EU) nr 1308/2013 är verksam i ett ytterst randområde och anses vara representativ för produktionen av, handeln med eller bearbetningen av en viss produkt, på begäran av organisationen i fråga förklara avtal, beslut eller samordnade förfaranden som har godkänts inom den organisationen bindande under ett år med möjlighet till förnyelse för andra aktörer verksamma inom det yttersta randområdet som inte är medlemmar av organisationen, oavsett om det rör sig om enskilda eller grupper.

2.
     
  Om reglerna för en erkänd branschorganisation utvidgas enligt punkt 1, och om de verksamheter som reglerna avser är av allmänt ekonomiskt intresse för de ekonomiska aktörer vars verksamhet är knuten till produkter som endast ska släppas ut på den lokala marknaden i samma yttersta randområde, får medlemsstaten efter samråd med alla berörda intressenter besluta att enskilda ekonomiska aktörer eller grupper av aktörer som inte är medlemmar i organisationen men som verkar på marknaden i fråga ska erlägga hela eller en del av det ekonomiska bidrag som medlemmarna betalar till organisationen, i den mån bidraget är avsett att täcka omkostnader som är en direkt följd av de aktuella verksamheterna.

3.
     
  Medlemsstaten ska underrätta kommissionen om alla avtal vars tillämpning har utvidgats i enlighet med denna artikel.”

Ändring 213

Ändring 213

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4punkt 1

Artikel 4punkt 1

Förordning (EU) nr 228/2013

Artikel 30 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ”2.   För varje räkenskapsår ska unionen finansiera de åtgärder som föreskrivs i kapitlen III och IV med
  högst följande årliga belopp
  : | 2.   För varje räkenskapsår ska unionen finansiera de åtgärder som föreskrivs i kapitlen III och IV med
  ett årligt belopp som högst motsvarar följande
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

”2.   För varje räkenskapsår ska unionen finansiera de åtgärder som föreskrivs i kapitlen III och IV med
  högst följande årliga belopp
  :

2.   För varje räkenskapsår ska unionen finansiera de åtgärder som föreskrivs i kapitlen III och IV med
  ett årligt belopp som högst motsvarar följande
  :

Ändring 214

Ändring 214

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

Artikel 4 – punkt 1

Förordning (EU) nr 228/2013

Artikel 30 – punkt 2 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | För de franska utomeuropeiska departementen:
  267 580 000
  EUR |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

För de franska utomeuropeiska departementen:
  267 580 000
  EUR

267 580 000

| — | För de franska utomeuropeiska departementen:
  278,41  miljoner
  EUR |
| --- | --- |

—

För de franska utomeuropeiska departementen:
  278,41  miljoner
  EUR

278,41  miljoner

Ändring 215

Ändring 215

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

Artikel 4 – punkt 1

Förordning (EU) nr 228/2013

Artikel 30 – punkt 2 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | För Azorerna och Madeira:
  102 080 000
  EUR |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

För Azorerna och Madeira:
  102 080 000
  EUR

102 080 000

| — | För Azorerna och Madeira:
  106,21  miljoner
  EUR |
| --- | --- |

—

För Azorerna och Madeira:
  106,21  miljoner
  EUR

106,21  miljoner

Ändring 216

Ändring 216

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

Artikel 4 – punkt 1

Förordning (EU) nr 228/2013

Artikel 30 – punkt 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | För Kanarieöarna:
  257 970 000
   EUR |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

För Kanarieöarna:
  257 970 000
   EUR

257 970 000

| — | För Kanarieöarna:
  268,42  miljoner
   EUR |
| --- | --- |

—

För Kanarieöarna:
  268,42  miljoner
   EUR

268,42  miljoner

Ändring 217

Ändring 217

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

Artikel 4 – punkt 1

Förordning (EU) nr 228/2013

Artikel 30 – punkt 3 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | För de franska utomeuropeiska departementen:
  25 900 000
  EUR |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

För de franska utomeuropeiska departementen:
  25 900 000
  EUR

25 900 000

| — | För de franska utomeuropeiska departementen:
  26 900 000
  EUR |
| --- | --- |

—

För de franska utomeuropeiska departementen:
  26 900 000
  EUR

26 900 000

Ändring 218.

Ändring 218.

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

Artikel 4 – punkt 1

Förordning (EU) nr 228/2013

Artikel 30 – punkt 3 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | För Azorerna och Madeira:
  20 400 000
  EUR |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

För Azorerna och Madeira:
  20 400 000
  EUR

20 400 000

| — | För Azorerna och Madeira:
  21 200 000
  EUR |
| --- | --- |

—

För Azorerna och Madeira:
  21 200 000
  EUR

21 200 000

Ändring 219

Ändring 219

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

Artikel 4 – punkt 1

Förordning (EU) nr 228/2013

Artikel 30 – punkt 3 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | För Kanarieöarna:
  69 900 000
  EUR |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

För Kanarieöarna:
  69 900 000
  EUR

69 900 000

| — | För Kanarieöarna:
  72 700 000
  EUR |
| --- | --- |

—

För Kanarieöarna:
  72 700 000
  EUR

72 700 000

Ändring 220

Ändring 220

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1a (nytt)

Artikel 4 – punkt 1a (nytt)

Förordning (EU) nr 228/2013

Artikel 32 – punkt 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 32.4 ska ersättas med följande: |
| 4.   
  I
  de
  analyser,
  undersökningar och utvärderingar
  som kommissionen gör inom ramen för handelsavtal
  och
  den gemensamma jordbrukspolitiken ska den inkludera ett särskilt kapitel
  för
  alla frågor som är av särskilt intresse
  för de
  yttersta randområdena
  . | ”4.   
  Innan förhandlingar inleds som kan få konsekvenser för jordbruket i
  de
  yttersta randområdena ska unionen genomföra
  undersökningar
  , analyser
  och utvärderingar
  av de eventuella följderna av sådana förhandlingar
  och
  anpassa förhandlingsmandatet för att beakta de specifika begränsningar som finns
  för
  de yttersta randområdena och undvika eventuella negativa effekter i dessa regioner. Kommissionen ska för dessa konsekvensanalyser tillämpa de kriterier som har fastställts av FN.” |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

Artikel 32.4 ska ersättas med följande:

Artikel 32.4 ska ersättas med följande:

4.   
  I
  de
  analyser,
  undersökningar och utvärderingar
  som kommissionen gör inom ramen för handelsavtal
  och
  den gemensamma jordbrukspolitiken ska den inkludera ett särskilt kapitel
  för
  alla frågor som är av särskilt intresse
  för de
  yttersta randområdena
  .

”4.   
  Innan förhandlingar inleds som kan få konsekvenser för jordbruket i
  de
  yttersta randområdena ska unionen genomföra
  undersökningar
  , analyser
  och utvärderingar
  av de eventuella följderna av sådana förhandlingar
  och
  anpassa förhandlingsmandatet för att beakta de specifika begränsningar som finns
  för
  de yttersta randområdena och undvika eventuella negativa effekter i dessa regioner. Kommissionen ska för dessa konsekvensanalyser tillämpa de kriterier som har fastställts av FN.”

Ändring 221

Ändring 221

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1

Artikel 5 – punkt 1

Förordning (EU) nr 229/2013

Artikel 18 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Unionen ska finansiera de åtgärder som anges i kapitlen III och IV med högst
  23 000 000
  EUR. | 2.   Unionen ska finansiera de åtgärder som anges i kapitlen III och IV med högst
  23,93  miljoner
  EUR. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Unionen ska finansiera de åtgärder som anges i kapitlen III och IV med högst
  23 000 000
  EUR.

2.   Unionen ska finansiera de åtgärder som anges i kapitlen III och IV med högst
  23,93  miljoner
  EUR.

Ändring 222

Ändring 222

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 –punkt 1

Artikel 5 –punkt 1

Förordning (EU) nr 229/2013

Artikel 18 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Anslaget för att finansiera den särskilda försörjningsordning som avses i kapitel III får inte överstiga
  6 830 000
   EUR.” | 3.   Anslaget för att finansiera den särskilda försörjningsordning som avses i kapitel III får inte överstiga
  7,11  miljoner
  EUR. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Anslaget för att finansiera den särskilda försörjningsordning som avses i kapitel III får inte överstiga
  6 830 000
   EUR.”

3.   Anslaget för att finansiera den särskilda försörjningsordning som avses i kapitel III får inte överstiga
  7,11  miljoner
  EUR.

Ändring 223

Ändring 223

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3a (ny)

Artikel 6 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Viner som släppts ut på marknaden eller märkts innan genomförandet av de tillämpliga bestämmelserna och som inte är förenliga med specifikationerna i denna förordning får saluföras till dess att lagren har tömts. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Viner som släppts ut på marknaden eller märkts innan genomförandet av de tillämpliga bestämmelserna och som inte är förenliga med specifikationerna i denna förordning får saluföras till dess att lagren har tömts.

Ändring 224

Ändring 224

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2a (nytt)

Artikel 7 – punkt 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artiklarna 119.1 g och 119.3a i förordning (EU) nr 1308/2013 ska tillämpas från och med den... [18 månader efter den dag då denna förordning träder i kraft]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artiklarna 119.1 g och 119.3a i förordning (EU) nr 1308/2013 ska tillämpas från och med den... [18 månader efter den dag då denna förordning träder i kraft].

Artiklarna 119.1 g och 119.3a i förordning (EU) nr 1308/2013 ska tillämpas från och med den... [18 månader efter den dag då denna förordning träder i kraft].

Ändring 225

Ändring 225

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2b (nytt)

Artikel 7 – punkt 2b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 119.1 gb och artikel 119.3b i förordning (EU) nr 1308/2013, enligt artikel 1 led 18a i den här förordningen, ska tillämpas från och med att det andra fullständiga regleringsåret inletts efter ikraftträdandet av den delegerade akt som avses i artikel 122 va i förordning (EU) nr 1308/2013, enligt artikel 1 led 20a i den här förordningen . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 119.1 gb och artikel 119.3b i förordning (EU) nr 1308/2013, enligt artikel 1 led 18a i den här förordningen, ska tillämpas från och med att det andra fullständiga regleringsåret inletts efter ikraftträdandet av den delegerade akt som avses i artikel 122 va i förordning (EU) nr 1308/2013, enligt artikel 1 led 20a i den här förordningen .

Artikel 119.1 gb och artikel 119.3b i förordning (EU) nr 1308/2013, enligt artikel 1 led 18a i den här förordningen, ska tillämpas från och med att det andra fullständiga regleringsåret inletts efter ikraftträdandet av den delegerade akt som avses i artikel 122 va i förordning (EU) nr 1308/2013, enligt artikel 1 led 20a i den här förordningen .

Ändring 226

Ändring 226

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2c (nytt)

Artikel 7 – punkt 2c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 7a i förordning (EU) nr 251/2014, enligt artikel 3 led 4c i den här förordningen, tillämpas från ... [18 månader efter den dag då denna ändringsförordning träder i kraft]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 7a i förordning (EU) nr 251/2014, enligt artikel 3 led 4c i den här förordningen, tillämpas från ... [18 månader efter den dag då denna ändringsförordning träder i kraft].

Artikel 7a i förordning (EU) nr 251/2014, enligt artikel 3 led 4c i den här förordningen, tillämpas från ... [18 månader efter den dag då denna ändringsförordning träder i kraft].

Ändring 227

Ändring 227

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2d (nytt)

Artikel 7 – punkt 2d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 7b i förordning (EU) nr 251/2014, som avses i artikel 3 led 4d i den här förordningen, ska tillämpas från och med början av det andra fullständiga regleringsåret efter det datum då den delegerade akt som avses i den artikeln har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 7b i förordning (EU) nr 251/2014, som avses i artikel 3 led 4d i den här förordningen, ska tillämpas från och med början av det andra fullständiga regleringsåret efter det datum då den delegerade akt som avses i den artikeln har trätt i kraft.

Artikel 7b i förordning (EU) nr 251/2014, som avses i artikel 3 led 4d i den här förordningen, ska tillämpas från och med början av det andra fullständiga regleringsåret efter det datum då den delegerade akt som avses i den artikeln har trätt i kraft.

Ändring 228

Ändring 228

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7a (ny)

Artikel 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 7a




  Senaste den 30 juni 2021 ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett lagstiftningsförslag som utvidgar reglerna om en ingrediensförteckning och en näringsdeklaration för vinprodukter till övriga alkoholhaltiga drycker. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 7a

Senaste den 30 juni 2021 ska kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett lagstiftningsförslag som utvidgar reglerna om en ingrediensförteckning och en näringsdeklaration för vinprodukter till övriga alkoholhaltiga drycker.

---

(*1)  Hänvisningar till ”cp” i rubrikerna till de ändringar som antagits ska förstås som en hänvisning till motsvarande delar i de ändringarna.

*1

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0198/2019).

1

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

10

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

10

(12)  
  Multilaterala förhandlingar i Uruguayrundan (1986-1994) – Bilaga 1 – Bilaga 1C – Avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (WTO), (EUT L 336, 23.12.1994, s. 214).

12

Multilaterala förhandlingar i Uruguayrundan (1986-1994) – Bilaga 1 – Bilaga 1C – Avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (WTO), (EUT L 336, 23.12.1994, s. 214).

(13)  
  Rådets beslut 94/800/EG av den 22 december 1994 om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar -vad beträffar frågor som omfattas av dess behörighet- av de avtal som är resultatet av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan (1986-1994) (EGT L 336, 23.12.1994, s. 1).

13

Rådets beslut 94/800/EG av den 22 december 1994 om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar -vad beträffar frågor som omfattas av dess behörighet- av de avtal som är resultatet av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan (1986-1994) (EGT L 336, 23.12.1994, s. 1).

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

17

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

17

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 247/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 23).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1405/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 41).

21

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 247/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 23).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1405/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 41).

21

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (EUT L 304, 22.11.2011, s. 18).

27

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (EUT L 304, 22.11.2011, s. 18).

27

(22)  Rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EUT L 1, 4.1.2003, s. 1).

22

(22)  Rådets förordning (EG) nr 1/2003 av den 16 december 2002 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (EUT L 1, 4.1.2003, s. 1).”

22

(32)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).

32

(32)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).”

32

---